263 
Forandringer i selve Kometen, men ikke have nogen Ind- 
flydelse påa Bevægelsen i Banen. Foruden Halleys 
Komet 1835 har kun en Komet vist saadanne Lyssving- 
ninger, nemlig en Komet, der i Sommeren 1862 samtidig 
opdagedes af Tuttle, Schjellerup 0. fi.; for dennes 
Pendulbevægelse bestemte Julius Schmidt en Periode 
af 4 Dage og 20 Timer. Det samme Tidsrum viste sig 
besynderlig nok ogsaa at være Periode for Kjærnens 
foranderlige Lys og Halens Figur. 
Hvad selve Kjærnen angaar, saa er denne ikke 
nogen kompakt Masse, men betegner kun det Sted, hvor 
det Stof, der danner Kometen, har sammenhobet sig 
tættest. Man har mangfoldige Gange seet en Komet- 
kjærne bedække en Fixstjerne, uden at denne tabte mere 
i Lys, end der var en naturlig Følge af, at den blev 
seet med lyse Omgivelser (nemlig Kometen) i Stedet 
for projiceret paa den sædvanlige mørke Himmelbaggrund. 
Vi begyndte denne Skildring med en historisk Over- 
sigt over de forskjellige Anskuelser om Kometernes Natur 
og Beskaffenhed, som i Tidernes Løb have været de her- 
skende. Vi saa da, hvorledes man i det 16de Åar- 
hundrede kom paa det rene med, at disse Himmellegemer 
ere af kosmisk Natur, og hvorledes Spørgsmaalet om 
deres Baner i Slutningen af det 17de Aarhundrede fik 
sin Besvarelse ved Dørfels Opdagelse, at de bevæge 
sig i Parabler, og endelig hvorledes man efterhaanden 
har erkjendt en Del Kometer for periodiske og blivende 
Medlemmer af Solsystemet. Men med Hensyn til Ko- 
meternes fysiske Beskaffenhed var man endnu ligesaa 
klog som før; man var kommen til Ro efter Aarhundre- 
