266 
105 Aars Omløbstid; Forskjellen imellem disse to Tal 
har intet at betyde, thi hverken Kometens eller Svær- 
mens Omløbstid kunde bestemmes med nogen stor Nøj- 
agtighed. 
Dette overraskende Resultat ledede Leverrier til 
at forsøge paa at bestemme Banen for Novemberstjerne- 
skuddene. Disse havde netop i 1866 været overorden- 
lig talrige, og da Aarene 1799 og 1833 ligeledes i høj 
Grad havde været rige paa Stjerneskud i November 
Maaned, baserede han sin Baneberegning paa den Forud- 
sætning, at Novembersværmen bevægede sig i en Ellipse 
med en Omløbstid af omtrent 33 Aar. Efter at Bereg- 
ningen var fuldendt og offenliggjort, varede det ikke 
længe, før Peters bemærkede, at denne Bane var aldeles 
den samme som den, der af Oppolzer var beregnet 
for en Komet, som havde vist sig i Januar 1866. Atter 
her havde man en Komet og en Stjerneskudsværm, der 
bevægede sig om Solen i samme Omløbstid. Man har 
senere ialt fundet 13 mindre Sværme, som passere forbi 
Jorden til forskjellige Tider af Aaret, og som hver have 
Bane fælles med en eller anden Komet; saaledes har 
Biela”s Komet samme Bane som en Stjerneskudsværm, 
der gaaer forbi Jorden hvert Aar den 28de November. 
En fælles Egenskab ved alle disse Baner, af hvilke de 
fleste ere Parabler og kun nogle faa Ellipser, er, at de 
skjære Jordbanen. Naar Jorden passerer Skjærings- 
punktet, blive de af Sværmens Medlemmer, der ere i 
Nærheden, synlige for os under Forbifarten. 
Spørgsmaalet om &Kometernes Natur har herved 
endelig faaet en Løsning. Kometerne ere altsaa intet 
andet end tætte Stjerneskudsværme eller med andre Ord 
