267 
Samlinger af smaa runde faste Legemer, der følges ad i 
samme Bane. Tænker man sig Banen som en elliptisk 
Ring omkring Solen, saa ere disse smaa Legemer for- 
delte langs ad hele Omkredsen af denne Ellipse. Etsteds 
har der fundet en tættere Sammenhobning Sted: her er 
Kometen. Hermed stemmer den ovenfor nævnte Iagt- 
tagelse, at Kometernes Haler ligge i Banen, fuldstændig 
overens. Har vedkommende Sværm et med visse Mellem- 
rum regelmæssig tilbagevendende Maximum, som f. Ex. 
Novembersværmen har, saa er der i dens Bane to tættere 
Klumper: Kometen og Maximumshoben. Jorden passerer 
over den sidstnævnte Sværms Bane den 13de November, 
nogle af de langs hele Banen fordelte Stjerneskud sees 
da at fare forbi. Hvert treogtredivte Aar træffer Jorden 
netop sammen med den ene store Hob. Da den anden 
Hob kort i Forvejen kom til de to Baners Skjærings- 
punkt, var Jorden endnu et Stykke Vej borte herfra, og 
denne Hob blev da synlig fra Jorden som en Komet. 
Adskillige forhen uforklarlige Fænomener ved Ko- 
meterne kunne nu bringes i fuldstændig Samklang med 
denne nye Theori. Ved flere periodiske Kometer og især 
ved den Halleyske har man iagttaget, at Størrelsen og 
Lysstyrken efterhaanden bliver mindre og mindre. Dette 
kan nu forklares saaledes, at en Del af de enkelte Smaa- 
legemer, hvoraf Kometen bestaaer, ved de før skildrede 
Udstrømninger fra Hovedet lidt efter lidt have fjernet 
sig fra Hovedmassen, hvorved denne altsaa er bleven 
mindre. Den Biela'ske Komet har i Aaret 1845 udskilt 
sig i to mindre Samlinger af Smaalegemer,. og disse have 
atter i Mellemtiden fra 1852 til 1865 spredt sig langs 
hele Banen. 
