Kjøns- og Befrugtningsforholdene i Planteriget. 
Af Eug. Warming. 
HØ 
Befrugtningen hos Løvsporeplanterne. 
Årene 1854, 1855 og 1856 ere mærkelige i Botanikens 
Historie, og ikke blot i Botanikens, men jeg kan gjerne 
sige i hele.Fysiologiens Historie, thi det var i disse, at 
Befrugtningsforholdene hos de lavere Lønboplanter op- 
dagedes og et klarere Lys derved kastedes over de 
samme Forhold saavel hos de andre højere staaende Plan- 
ter som i Dyreriget. Man havde vel opdaget Organer hos 
Mosserne, Bregnerne og visse Alger, som man havde 
al Grund til at anse for Kjønsorganer, navnlig for- 
medelst den paafaldende Lighed, som var mellem de 
dyriske Sædlegemer og de Dannelser, der hos disse Plan- 
ter antoges at have samme Betydning; man havde fundet 
to Slags Sporer hos visse Alger, og havde Grund til at 
tillægge dem forskjellig Oprindelse og Betydning; man 
vidste, at der gaves Bastardformer hos Bregnerne, der 
altaa kun kunde være opstaaede ved en Befrugtning, og 
det var endelig fra gammel Tid af bekjendt, at naar ikke 
de to Former af en tvebo Mosart, som ansaaes for den 
mandlige og den kvindelige, voksede i hinandens Nærhed, 
satte den sidste ikke Frugt. Der var altsaa mange Grunde 
