280 
alle de i Plante- og Dyreriget kjendte Befrugtningsfor- 
hold os ubestridelige Vidnesbyrd. 
Efter at jeg saa vidtløftig har gjennemgaaet Sphæro- 
pleas Udvikling, for dog at give Læseren ét fyldigere 
Exempel paa de mange interessante Fænomener, der 
findes i disse lavere og i Regelen oversete Planters Liv, 
vil jeg kunne fatte mig med større Korthed med Hensyn 
til de andre Alger, hvis Befrugtningsforhold jeg vil 
gjennemgaa. Jeg vil da nærmest have det Maal for Øje 
at vise den Mangfoldighed, som aabenbarer sig paa et- 
hvert Sted i Naturen, og saaledes ogsaa med Hensyn til 
Opnaaelsen af dette Maal: Dannelsen af en befrugtet Spore. 
Overensstemmelsen mellem den tidligere betragtede 
Kobling og Parring og den nu beskrevne Befrugtning hos 
Sphæroplea er iøjnefaldende; men i et Punkt løste hine 
Forhold os Spørgsmaalene bedre end denne, nemlig med 
Hensyn til det tvivlsomme, om en stoflig Blanding finder 
Sted eller ej. Som allerede anført løste Pringsheim 
dette Spørgsmaal (1855) ved sine Iagttagelser af Vau- 
cheria sessilis. 
Arterne af Algeslægten Vaucheria”") ere ikke som 
Sphæroplea flercellede Planter; men hvert Individ er 
dannet af en eneste grenet eller ugrenet, men ofte 
tommelang Celle. De findes ikke sjelden hos os især 
påa fugtig Jord, i Vand i Grøvter o. s. v. Ligesom 
Sphæroplea har Vaucheria en Formering ad kjønsløs Vej; 
men dennes Sværmere danne sig ikke i Sporerne, men i 
Enden af Grenene, som saa ved en Tvervæg skilles fra 
z) Den er benævnt efter Jean Pierre Vaucher, der levede som 
Præst i Genf i Begyndelsen af dette Aarhundrede og har gjort sig 
bekjendt navnlig ved sine Studier over Algerne. 
