290 
som naar Fiskenes »Mælk« befrugter den i Vandet 
lagte Rogn; Forskjel, for saa vidt som der hos hin kun 
med Vanskelighed kunde paavises en i det ydre udtalt 
Forskjel mellem de sammensmeltende Legemer, medens 
denne i højeste Grad træder frem her; og endvidere den 
Forskjel, at disse Legemer hist kun ere to, der begge 
ere selvbevægelige, her er der paa den ene Side utal- 
lige, paa den anden kun en, som ikke er selvbevægelig. 
Ligesom vi hos Svampene fandt Koblingsmaa- 
der, der ganske svarede til de hos Algerne forekom- 
mende, finde vi ogsaa ganske ensartede Befrugtnings- 
maader. Som et første Exempel kan anføres Befrugtningen 
hos Saprolegnierne, der ligeledes er opdaget af 
Pringsheim. Af disse Planter vil man let kunne faa 
en Form at se, naar man i Sommertiden kaster døde 
Fluer i Vand; de omgives da efter nogen Tids Forløb 
med en Mængde graalige Svampetraade, der fra den 
døde Krop straale ud til alle Sider; paa andre døde 
Insekter og paa forraadnende Plantestoffer findes andre 
Slægter og Arter. 
De tvebo og enbo Former forholde sig noget for- 
skjellig med Hensyn til Befrugtningsmaaden. I Fig. 6 
vil man i ÅA og B finde to Traade af den tvebo Form, 
Saprolegnia dioica, der i Mængde vokse frem ved 
Siden af hverandre netop af døde Fluer; Befrugtnings- 
organerne minde paa en paafaldende Maade om dem 
hos Sphæroplea; A's to øverste Celler vil man se 
fyldte med Sædlegemer, af hvilke dog en stor Del alle- 
rede har forladt Cellerne gjennem de paa Væggen ud- 
dannede Huller; de have kun én, i Forenden anbragt 
Fimretraad (Fig. D); i B vil man derimod se den øverste 
