328 
Forhold, som herved komme i Betragtning, ere 
Huddækkets Beskaffenhed og Dyrets Størrelse. Smaa 
Dyr have meget vanskeligere ved at modstaa den ydre 
Temperaturs Indvirkning end store, og de med tykt og 
tæt Haarlag dækkede Dyr have selvfølgelig større Mod- 
standskraft end de nøgne. I Haarlaget findes et Lag 
Luft, som ved sin ringe Varmeledningsevne dækker Dyret 
saavel mod Polaregnens Frost som mod Tropernes glødende 
Sol. Vi Mennesker nødes til at omgive vor nøgne Hud 
med et konstigt Hylster, ikke for at opvarme os, men 
kun for at bevare vor Egenvarme.  Araberen hyller sig 
i sin uldne Kappe for at holde Ørkenens brændende 
Hede ude, ligesom Eskimoen syer sig ind i Skind for at 
dække sit Legeme mod den isnende Kulde. 
De anstillede Undersøgelser, som iøvrigt ikke ere 
foretagne i stort Antal, tale for, at Menneskets Varme 
under Troperne er nogle faa Tiendedele højere end i de 
kolde Klimater, navnlig gjælder dette for de indvandrede. 
Derimod synes det vekslende Lufttryk at være uden Ind- 
flydelse; kun ved særdeles store Lufttrykforøgelser, såa- 
ledes som de findes ved den medicinske Anvendelse af 
sammenpresset Luft eller i Dykkerklokker, iagttages ved 
Indtrædelsen i Klokken en Stigen af Egenvarmen, som 
imidlertid hurtig efterfølges af en Dalen. 
Ligesom den ydre Temperatur paavirker Organismen, 
saaledes virker selvfølgelig ogsaa hvad vi indføre i vort 
Legeme, naar det har en fra Legemets forskjellig Tem- 
peratur. Af størst Betydning i saa Henseende bliver den 
indaandede Luft, der altid, inden den udaandes, erholder 
Legemets Varmegrad, og derfor bibringer Organismen et 
ganske betydeligt Varmetab, der yderligere forøges ved 
den særdeles store Fordampning af Vand, der finder Sted 
