329 
i Lungerne. Af den ydre Lufts Varme- og Fugtigheds- 
grad vil selvfølgelig Varmetabets Størrelse være afhængig. 
Om hvad vi spise og drikke gjælder det ogsaa, at 
det i en forholdsvis kort Tid erholder vort Legemes 
Temperatur og derfor, eftersom det er koldt eller varmt, 
enten berøver eller tilfører os Varme. Efter Nydelsen 
af en stor Mængde koldt Vand vil Legemsvarmen saa- 
ledes forbigaaende kunne synke henimod en Grad; iøvrigt 
have Maaltiderne en yderst ringe Indflydelse paa Legems- 
varmens Forøgelse. Den daglige Temperatursvingning vil 
kun meget ubetydelig modificeres ved et eller flere Maal- 
tiders Udeladelse og viser klart nok sin Uafhængighed af 
Maaltiderne og den Tid, paa hvilken de indtages, ligesom 
ogsaa af Søvnen og Sovetiderne. Kun efter lang Hunger 
vil et rigeligt Maaltid kunne forhøje Temperaturen hen- 
imod en halv Grad. 
Der findes imidlertid mellem de Stoffer, vi nyde, 
negle, som have en ganske særlig Virkning paa Legems- 
varmen. Vi synes, at vi ved Nydelsen af Vin og Spiri- 
tuosa opvarmes, men den thermometriske Undersøgelse 
viser os tvertimod, at Nydelsen af disse Stoffer nedsætter 
vor Temperatur i Forhold til den nydte Spiritusmængde. 
Meget stærk Kaffe og The hæve derimod Legemsvarmen 
noget. 
Med Hensyn til Virkningen af Legemsbevægelse eller 
i det hele ethvert Muskelarbejde maa man antage, at 
der medgaaer eller forbruges en vis Mængde Varme til 
Udrettelse af det mekaniske Arbejde, ligesom det finder 
Sted i en Dampmaskine, og at som en Følge deraf de 
arbejdende Muskelpartier afkøles. Noget saadant er virke- 
lig ogsaa som en ganske forbigaaende Forandring iagt- 
taget af nogle Forskere, dog hersker der nogen Uenighed 
