349 
ville have lagt Mærke til, at Franskmændene især skulde 
være i Besiddelse af. Der ligger vistnok rigtige Iagt- 
tagelser til Grund for dette Udsagn, men det maa dog 
forklares paa en hel anden Maade. Det er vistnok saa, 
at nyankomne, hvem det uanselige Insekt er ubekjendt, 
pleje at lide mere deraf end andre, og Karsten gjorde 
selv den Erfaring, at han i Begyndelsen af sit Ophold i 
Venezuela var meget plaget af det, hvorimod han i de 
senere Aar af sine Rejser i Ny-Granada næppe nogen- 
sinde blev angrebet af en Nigua, uagtet Kreolerne paa 
de samme Steder klagede meget over dem. At Niguaerne 
samle sig i større Mængde, opnaa en fuldstændigere 
Udvikling og af begge Grunde fremkalde heftigere Li- 
delser hos nyankomne fremmede eller rejsende, forklares 
ganske simpelt deraf, at disse dels ikke ere indrettede 
paa eller vante til at yde deres Fødder den fornødne 
Renlighed og Pleje, dels ikke ændse den ringe Kløe, 
som frembringes ved, åt Insektet borer sig ind i Huden, 
da de ikke vide, hvad den Smule Smerte har at betyde. 
Jo blødere og fugtigere Huden er af Sved og andre Ud- 
søondringer, desto ivrigere vil Niguaen efterstræbe den, 
thi desto lettere har den ved at trænge ind, og Bur- 
meister vil derfor endogsaa have gjort den Erfaring, 
at barbenede Personer ere mindre udsatte for den end 
bestøvlede — hvilket dog næppe .er at forstaa efter 
Ordene. Indianerne plages maaske mindre af dem paa 
Grund af de Forebyggelsesmidler, som de anvende, hvor- 
imod de indiske Kulier »bogstavelig blive ædte op af 
dem«, dog vistnok kun paa Grund af deres Usselhed, 
Urenlighed, Skjødesløshed og Ubekjendtskab med dette 
Onde. Hos et sligt Individ fandt Bonnet over 300 
