368 
kunne blive saa store som Hoveder deraf, og åt man 
maa gjøre Indsnit paa 3—4 Tommers Dybde for at; he 
brede dem. Joh. de Laét (1630) forsikrede, at »Ni£ 
guaen er saa frugtbar, at hvor dem en Gang har sat sig 
fast, er det ikke muligt at blive fri for den uden at 
anvende ætsende Midler eller Amputationer&; og Dw- 
tertre meddeler ligeledes (1654), at hvis mam forsømimér 
i rette Tid: at fjerne Chiquerne, formere de sig saa stærkt, 
at man kan blive Krøbling paå Fødderne deraf.  (Tagt= 
tagelsen er rigtig, kun maa Ordet »formere sig4« ikke tages 
altfor bogstavelig, som om de' første Chiquer avlede: de 
senere tilkomne). D”Auteroche (1772) bevidner, at 
mange Indianere have vanskabte eller ligesom afgnavede 
Tæer af de Operationer, som de have maattet' foretage for 
at udtage Niguaerne, og mange andre rejsende bekræfte, 
at slige mere eller mindre betydelige Lemlæstelser ere 
et ikke ualmindeligt Særsyn som Følge af' Forsømmelse 
af Nigua-Saarene. Der er et bekjendt Sagn, som' for= 
tælles fra flere Steder og paa lidt forskjellig: Maade, om 
en Kapucinermunk, som vilde bringe Sand-Lopper hjem 
til Evropa i sin Fod, men satte denne eller endog Livet 
til derved. Andre ere komne tilbage til Evropas lidende 
af Følgerne deraf og ere blevne opererede her hjemme; 
mewm først i den seneste Tid har man havt det Tilfælde; - 
at en Person blev opereret i Paris den 3lte Januar for 
friske Sand-Lopper, som han havde faaet; ved at gaa 
barbenet paa Gulvet i Pernambuco, senest den 10de De- 
cember, paa hvilken Dag Dampskibet nemlig forlod denne 
By; denne Tildragelse viser tillige, at Insektets Levetid 
i Huden er længere, end man tidligere havde antaget. 
(8—14 Dage). Hospitålskibet »I'Amazone« forlod Guyana 
"1 Juli 1866 og gik til Toulon; i Januar 1867, da det 
