371 
Land, at man nu har lært dette Snyltedyrs Naturhistorie 
og Behandling temmelig godt at kjende; ligesom . det 
paa den anden Side har været Naturhistorikerne kjært at 
komme til Kundskab om den rette Sammenhæng med de 
fleste omtvistede Punkter og ved samme Lejlighed at kunne 
udrive nogle Blade med Vildfarelser af »Naturens Bog«. 
I Anledning af foranstaaende har en dansk Natur- 
forsker, der har opholdt sig længere Tid i Brasilien, havt 
den Godhed at meddele os nogle Bemærkninger, som vi 
endnu til Slutning ville give Plads her: 
»I de Egne af Brasilien, hvor jeg har været, har 
jeg aldrig hørt nogen skjelne mellem flere Slags »bicho« 
og aldrig hørt Tale om en »bicho de cachorro«; Hunden 
er nok heller ikke oprindelig i Brasilien, men først ind- 
ført af Evropæerne, og det vilde saaledes være mærkeligt, 
om den skulde have en egen Sort »bicho« i dette Land. 
»Karstens Iagttagelse af en Slags Akklimatisation 
med Hensyn til »bichos« kan jeg heller ikke bekræfte; 
det forekommer mig ogsaa mindre sandsynligt, at det 
forholder sig saaledes; man kan naturligvis hærdes mod 
Følgerne af Myggestik, Bistik osv., og mange »Bifædre« 
mærke jo slet ikke Bistikkene, men det er noget andet 
end ikke at blive stukket; jeg seer slet ingen Grund, 
hvorfor »bichos« ikke skulde tage til Takke med en akkli- 
matiseret Person, forudsat at han ikke er bleven eachech- 
tisk, og jeg selv fik lige saa let »bichos« den sidste som 
den første Maaned, jeg opholdt mig i Brasilien«. 
»Det kan naturligvis ikke falde mig ind at benægte, 
at der kan opstaa meget farlige Tilfælde af »bichos«, men 
jeg troer dog, at de ikke ere saa hyppige, som man af 
Fremstillingen skulde formode. Jeg erindrer ikke at have 
seet nogen, der havde mistet Tæerne ved »bichos« eller 
- faaet store ulcererende Saar af dem; og jeg har heller 
aldrig seet noget Dyr, noget Svin eller nogen Rotte osv., 
som havde slige Saar, skjøndt navnlig Svinene stadig 
ere befængte med »bichos« i Mængde, der jo selvfølgelig 
blive siddende. Man hører aldrig, at Folk miste deres 
Svin paa den Maade. I Brasilien maa man. vogte sit 
— Kvæg og sine Lastdyr for »bicheiras«, der kunne for- 
| 
aarsage deres Død, men en »bicheira« er ikke en Følge 
25": 
