39% 
svenske Botanikere (se Botaniska Notiser 1871, S.: 135). 
Den udbredte her sine «lysegrønne rudeformede Blade paa 
en Sø i Selskab med Aakande og Nøkkerose, - Blærerod; 
Tusindblad og andre Vandplanter, og var kjendt af Omegnens 
Bønder under Navn af ,,Fodangler". Dette Fund har. sin 
meget store; Interesse,. thi det er det eneste Sted i Skandiz- 
navien, Danmark og England; hvor den nu med Sikkerhed 
vides at vokse.: Efter Fries har den endnu i forrige Aar- 
hundrede vokset i Smaaland, og Hornemann angiver den 
fra Lauenborg; men fra begge disse Steder er den sikkerlig 
ganske forsvunden. Ligeledes ere dens. Frugter fundne 
subfossile i skaanske Tørvemoser afNathorst og i danske 
(paa Lolland) af Rostrup (Se Vidensk. Meddel.' fra d; 
Naturh. Forening, 1858):. Planten har altsaa været hyppigere 
her i Norden i gamle Dage. "Nu findes den efter De Candolle 
omkring i Italiens, Frankrigs, Schweiz”s, Tydsklands og 
Hollands ferske Vande og gaaer herfra over til Kavkasus- 
Landene og Sibirien, medens den mangler paa Middelhavets 
Øer. Men overalt findes den meget spredt, og der findes 
indenfor denne dens Voksekreds Egne, i hvilke'den ganske 
mangler, og andre, hvor den stadig aftager, som det .øst- 
lige Frankrig og Jurabjergene. Den synes at være en 
Plante, som erifærd med at førsvinde, i alt Fald fra vor Verdens- 
del; men hvilken Faktor i den store Kamp for "Tilværelsen, 
som det er, at den bukker under for, er ikke tilstrækkelig 
bekjendt. At det næppe er Klimaet synes at fremgaa deraf, 
at den trives villig og formerer sig let overalt, hvor man 
inden for denne Voksekreds- henplanter den, t. Ex. i botaniske 
Haver. Nærmest synes Mennesket at være Skyld ;i dens 
Forsvinden, men om indirekte, ved at han fremhjælper andre 
Planter. paa dens Bekostning, eller direkte ved at udtørre 
Søerne, i hvilke den vokser, opfiske den ved Vaadfiskeri 
eller paa andre lignende Maader — det er en Gaade. Ogsaa 
den Gisning er fremsat%), af den muligvis slet ikke oprinde- 
lig har hjemme i Evropa, men i den graa Oldtid er ført 
bort fra sin Hjemstavn (i Asien, hvor de faa andre til denne 
Slægt hørende Arter vokse) og af Mennesket er indført her 
som Næringsplante. Andre Arter af Slægten, som Trapa 
bispinosa og bicornis dyrkes endnu i stor Maalestok i 
flere centralasiatiske Lande (Thibet, Kaschimir, Kina osv.) 
paa Grund af de store melstofrige Frugter, der sees af- 
") Steenstrup, Smaaudflugter paa Natur- og Kulturhistoriens Fælleder, 
i Dansk Maanedsskrift 1867, 2det Bind Side 111, : 
