4922 
med dem i deres Modersmaal istedenfor: i det kauder- 
vælsk, de lave sammen af;en 3—4 mishandlede Sprog, 
først da lærer man dem rigtig at kjende. "Det er' 'over= 
ordenlig morsomt at høre paa deres Talemaader;,; men 
fremfor alt: de Lovtaler, de holde over deres: Dyr. 
»Se her, gode "Herre!« siger den ene, »se denne 
Dampvogn af et Æsel, som'jeg byder Dig,'og sammen- 
lign det med. dem, de andre Drenge staa og rose for Dig! 
De vilde synke sammen «under Dig, for;det.er nogle 
elendige Krikker, og Du er en stærk Mand! Men: mit! 
Det tager Dig: som en Visk og løber: med Dig som sen 
Gazelle!« En anden siger: »Her er et Kahiriner Æsel, 
dets Bedstefader var en; Gazelle og dets Tipoldemoder 
en vild Hest. Ei, du -Kabiriner! løb og vis Herren;Syn, 
for Sagn! Gjør ikke dine Forældre Skam!w En: tredie; 
søger endnuyat overbyde begge de andre, og' i denne 
Tone bliver det ved, indtil man endelig er kommen paa 
. Ryggen af et:af Dyrene. Det bliver nu-såt i-Galop ved 
uforlignelige Fagter, Slag, Stød eller Stik «med sen Stok; 
der er. tilspidset i den ene Ende, og. bagefter ;løber 
Drengen. :;. Han sludrer, raaber, skriger,” skynder paa 
Dyret, mishandler kort sagt sine Lunger saavelsom Dyret; 
»Se Dig for,”Herre! Din Ryg, din Fod, din "højre Side 
er i Fare! Pas paa 'din venstre Side, dit! Hoved! Giv 
Agt, en Kamel, set Muldyr, et Æsel, en Hest! Vogt dit 
Ansigt, «din Haand! Af Vejen min Ven! Lad mig. og 
min Herre komme forbi! «Skamskjænd. ikke mit Æsel, 
dm Pjalt! det er mere værd end din 'Oldefader var! 
Undskyld, gode Herre! at Du blev stødt« . Disse og 
hundrede andre Talemaader surre bestandig .den rejsende: 
om Ørene. Saaledes jager man afsted - mellem Dyr: og 
Ryttere, imellem Karrer,: belæssede Kameler, Vogne: og: 
