VEGA-EXPEDITIOKENS VETENSKAPLIGA A 1: 1: ET E X. 97 



gallhanor. Fångstmannen Jonsen berättade, att han endast 

 en gång sett hvalross på land, nämligen omkring 300 stycken 

 på en sandstrand vid Hinlopen Island. Alla voro gamla, 

 stora oxar.» 



Odobaenus rosmarus var. obesus (Illig.) Allén. 

 Tschuktsch. Ryrka. 



Den förste, som beskrifvit och afbildat Stillahafs-hvalrossen, 

 är den berömde James Cook. l På hans plansch framställes 

 en hvalrosshjord, der man ser djuren i olika ställningar, så 

 väl uppe på isen som i vattnet. Betarne äro hos alla ganska 

 långa och smala. På hufvudfiguren, som är vänd åt åskådaren, 

 gå deras spetsar alldeles ihop. Så vidt jag vet, är G. Shaw 2 

 den förste naturforskare, som jämfört Stillahafs-hvalrossen med 

 ■den från Atlantiska hafvet. Han kommer till den slutsatsen, 

 att de äro två olika varieteter. I anf. arbete sid. 236 säger 

 han: »It is easy, however to perceive a remarkable difference 

 between the tusks of this last (Stillahafs-formen), and those of 

 the former kind figured in Jonston, and it clearly appears, that 

 though this difference is not such as to justify our considering 

 them as two distinct species, yet it obliges us to remark them 

 as varieties; and it should seem, that in the regions, then 

 visited by captain Cook, viz. the icy coasts of the American 

 continent, in lat. 70, the Whalrus is found with tusks much 

 longer, thinner and far more sharp pointed, in proportion, than 

 the common Whalrus; and they have a slight inclination to a 

 subspiral twist: there is also a difference in the position of the 

 tusks of the two animals ; those of the variety figured in cap- 

 tain Cook's vo}^age curving inwards in such a manner as nearly 

 to meet at the points, while those of the former divaricate. 

 These differences appear very striking on collating different 

 heads of these animals. Something may however be allowed 

 to the different stages of growth as well as to the difference 

 of sex.» Af näst sista meningen synes framgå, att han haft 

 tillgång till exemplar af de båda olika formerna. Uliger 3 upp- 

 tager Stillahafs-hvalrossen som skild art, hvilken han kallar 

 Trichechus obesus, utan att gifva någon beskrifning på djuret. 



1 Third voyage, II, London 1874 in 4:o, pag. 45G pl. 52. 



3 General zoology, or systematic natural history .... in 8:0. Vol. 1. 

 London 1800. 



3 Uberblick der Säugetbiere nach ihrer Vertheilung iiber die Welttheile 

 <Aus den Abhandlungen der Berlin. Academie 1804—11). Stor 4:o. Berlin 1815. 



7 



