$0 N0BDQVI8T, SIBIU. I8HAFSKUSTENS DÄGGDJUXSFAUNA. 



hvita. Svansen grålivit. Klorna gråsvarta. Iris gråbrun. — 

 Vigt 2,6 s. 



Mustela nivalis L. 



Tscliuktsch. ÄrntschatschoJcadlin. 



Ett defekt skinn i vinterdrägt med tänder tillbyttes af en 

 tscliuktsch från b} 7 n Mami, som hade det fastsydt på sin pesk 

 som prydnad. Den 9 maj hämtade rentschuktschen Jettugin 

 ett skinn af denna art i sommardrägt. Den 11 juni erhöll 

 jag ett skinn i sommardrägt från Tjapka. Djuret var tydligen 

 icke dödadt samma år. 



Antagligen förekommer M. erminea äfven i dessa trakter, 

 fastän vi icke lyckades erhålla några säkra underrättelser om 

 den. 



Gulo borealis Retz. 



Tscliuktsch. Käjpär. 



Tschuktscher vid vinterqvarteret kände jerfven, men tro- 

 ligtvis hade de endast sett den inom skogsregionen. 



Lutra vulgaris Erxl. 

 Tschnktsch. A ännät. 



Tschuktscherna vid vinterqvarteret kände ett mårddjur, 

 troligen uttern. Tschuktsch-höfdingen Menka berättade, att 

 jukagirerna jaga detta djur, men att alla de fållar, som säljas 

 i\f kusttschuktscherna, erhållas från Amerika. 



Canis familiaris L. 



Tschuktscb. Tschupak, Kdmeak, Åttan. 



Tschuktscherna hafva två olika, fastän nära beslägtade 

 hundraser, den ena släthårig och något större än den andra, 

 som är lurfvig. Den förra kallas Kömljory åttan, den senare 

 ryättan. De likna mycket lapp- och eskimåhundarne, men äro 

 något mindre. 



Hunden användes af kusttschuktschen som dragare. Van- 

 ligen ser man en släde och karl dragas af 4—10 hundar, be- 

 roende pn vägens längd och tschuktschens förmögenhet. Jag 

 har dock en gång sett en tschuktsch åka en sträcka af 20 — 30 

 kilometer med endast två hundar och utan att göra mer än 

 4 eller 5 raster, hvilka räckte högst ' i timme. Dessa hundar, 



