A. G. NATIIORST, SVENSKA VÄXTNAMN. 3. 139 



210. CypriiK'dium och Calypso. Liljeblad u])i»tog i enlighet med 

 Linné under Cypripedium äfven den art, som vi nu kalla Cab/pso hore- 

 alis. Såsom svenskt släktnamn använde han Toffelblomma, med artnamnen 

 ■Gul (C. Calceolns) och Röd {C. hulbosum — Calypso). I tredje upp- 

 lagan är den sistnämnda arten utelämnad, såsom da endast känd från 

 Finland, och om C. Calceolus up])gifves, att den i Östergötland kallas 

 Toffelblomma. Det var nog därföre ej så lämpligt, att E. Fries upp- 

 tog detta såsom släktnamn tor Calypso, i all synnerhet som ju arterna 

 af Calceolaria allmänt kallas Toffelblomma (så redan i Liljas flora 

 öfver Sveriges odlade växter 1839). Det torde därföre vara bäst att 

 reservera Toffelblomma för sistnämnda släkte. Rudbeck har »Calceo- 

 lus Mainw, J. Marie skoo», hvarmed väl Cypripedmm Calceolus af- 

 ses. Hartman har för Calypso Jungfrutoffel, som synes mig kunna 

 användas och äfven vara lämpligare än Norna eller Nornablomma, 

 återförsvenskningar efter Wahlenbergs latinska namn {Norna horealis). 



211. Narcissus. Franck har Narcisseblomma, likaså Tillandz, och 

 först hos Rudbeck förekommer ensamt Narciss. Eget är att Narcissus 

 hos Franck kallas Göjemånadsblomma, så äfven hos Tillandz, hvars 

 afbildning visar, att det verkligen är fråga om N. poiiticus. Man 

 skulle annars kunnat gissa på Galanthus. Äfven Rudbeck har för 

 ■en »A\ albus mediocroceus vulg:» (4öjeblomma, som om den skulle 

 blomma redan i februari. 



212. Leucojum och Galauthus. Snöklocka och Snödroppe för 

 dessa släkten äro sent införda namn. Snöklocka förekommer först 

 hos Fries (Bot. Utfl. 3), och Snödroppe hos (i. Seheutz 1843, medan 

 Lilja 1839 för den senare har Snösippa. Hartmans Vårklocka för 

 Leucojuvi har visserligen prioritet, såvida ej Snöklocka finnes tidigare 

 i trädgärdslitteraturen. 



213. Fritillaria. Det är fullkomligt oriktigt att, såsom på se- 

 nare tid skett, kalla F. Meleagris Kungskrona, ty detta namn till- 

 kommer F. imperialis. I första upplagan af Francks Speculum 

 kallas Coroiia imperialis Konungskrona, Konungslilja, hvartill i den 

 andra äfven fogas Kesarkrona [Kejsarkrona]. Tillandz har samma 

 namn som i första upplagan, Rudbeck skrifver Kejsarkrona, Krom- 

 perian [?], Konungskrona. Dessa alla namn hänföra sig till Fr. im- 

 perialism medan Rudbeck har Daamblomma [= Damspelsblomma?] för 

 hvad han kallar Fritillaria, med flera färgvarieteter och hvarmed af- 

 ses Fr. Meleagris. Hoffberg har intet svenskt namn för denna; 

 Liljeblad, som i första upplagan af sin flora har släktnamnet Kronan, 

 med arterna Kejsarkronan och Damspelskronan, har i andra upplagan 

 Kronlilja såsom släktnamn, men artnamnen såsom förut. I tredje upp- 

 lagan heter det Kejsarkronlilja och troligen äfven Damspelskroulilja; 

 där namnes äfven, att den senare vid Uppsala kallas Kungsängslilja. 

 Hos Retzius heter den Brädspelsblomma, hos Lilja 1839 Damspels- 

 blomma, medan Hartman 1849 har Daraspelslilja. Först i Kiitisk 

 ordbok (sid. 61) har jag sett Kungskrona och Kungslilja tillagda F. 

 Meleagris, men efter hvad ofvan anförts torde detta vara oriktigt. 



214. Gaarea. Vårlök för detta släkte (incl. Ornithogahun) före- 

 ikommer först i tredje upplagan af Liljeblads flora, i de båda före- 



