150 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 2. N:0 1. 



namnet (Plantago aquaticä). Linné anför intet svenskt namn, och 

 Liljeblads Svalting är troligen bildadt utan något slags härledning, 

 ehuru det nu blifvit brukligt. Det hade varit önskligt, att det blifvit 

 ersatt af något annat. 



260. Sagittaria. Franck (icke Tillandz såsom af E. Fries upp- 

 gifves) har för denna växt Skottgräs jämte Pilgräs; Tillandz har Skäkte- 

 gräs [skäkta --= pil], Rudbeck Sylgräs och Skyttegräs, ßromelius intet 

 nytt namn till de ofvan anförda. Linné anför intet svenskt namn. 

 Fries anmärker med rätta, att Pilört, som af Liljeblad, Hartman och 

 Xyman användes, ju är ett vanligt namn pä undersläktet Persicaria 

 af Polygonum, hvarför det ej är lämpligt. Men Skäkta, som af Fries 

 föreslås, kan ej sägas vara lyckligt valdt, bättre är då Skäkteblad 

 (Goss.) eller Pilblad (Lilja). 



261. Najas kallades af Liljeblad Hafshår, af E. Fries Nateserf. 

 N. ßexilis erhöll af Thedenius namnet Insjönateserf, hvilket saklöst 

 kan förkortas till Sjönateserf. Möjligen skulle artnamnen till och 

 med kunna förkortas till Hafssärf och Sjösärf. 



262. Potamogeton. Kallas redan hos Franck Nategräs, Aborr- 

 gräs och äfven Höter (Hööter i första uppl.). Bromelius har äfven 

 Xate och upptager fyra olika arter, af hvilka P. foliis crispis sive 

 lactuca ranarum {= P. crispa) kallas »Krusbladat Nate eller Aborre- 

 gräs, Grodesallat». I fråga om namnet Aborrnate, torde det vara bäst 

 att låta detsamma utgå, dels därför att alla arterna fordom kallats 

 Aborrgräs, dels emedan det af senare förf. tillagts olika arter. Lilje- 

 blad använde nämligen namnet för P. natans (i alla tre upplagorna 

 af floran), under det att Gosselman förde det till P. alpina. 



263. Ruppin. E. Fries nybildade för detta släkte Hårnate, ett 

 namn som visserligen redan finnes hos Liljeblad för Potamogeton 

 pectinata. Sedan man emellertid utbytt det senare mot det af Gossel- 

 man föreslagna Borstnate, kan Hårnate för Ruppia bibehållas. 



264. Zannichellia. Liljeblads Vattenserfva ändrades af E. Fries 

 till Hårserf, emedan namnet serf redan angifver, att växten förekom- 

 mer i vatten. 



265. Sparganium, Igelknopp för detta släkte, hvilket först an- 

 vändes af Retzius, är en öfversättning eller rättare öfverflyttning af 

 tyskarnes Igelsknospen, hvilket förekommer redan hos Tabernsemontanus. 

 Detta Igel har ej med iglar att göra, utan är detsamma som ingår i 

 igelkott och syftar pä fruktställningens taggar. Det är härvid af in- 

 tresse, att Bromelius använder namnet Iglekottegräs, nämligen för iS. 

 ramosum »Grenigt Iglekottegräs» och för S. non ramosum »Iglekotte- 

 gräs utan gi-enar*. Franck har »Stoor Starregräs med knoppar, Sääf- 

 strengh», Tillandz »Stoor Starr», och Bromelius dessutom Hafsträng. 

 Linder har för /S. ramosum >^Starr, Iglekottegräs, med grenar», och 

 för S. non ramosum >^Starr utan grenar». Det ville följaktligen synas, 

 som skulle Starr ursprungligen tillkommit detta släkte, tills det af 

 Linné fastställdes för Carex. 



266. Typha. I första upplagan hos Franck finnes Typlia palus- 

 tris upptagen med de svenska namnen Kasedun, Kabbedun, Rörkolf. 

 I andra upplagan har jag ej kunnat återfinna växten; Tillandz kallar 



