J. ERIKSON, JUNGFRUNS FANEROGAMVEGETATION. lo 



Angelica litoralis, Cirsium lanceolatum, Elijmus arenarius, Ru- 

 mex crispus m. fl., af hvilka de två förstnämnda arterna måste 

 tänkas ha transporterats öfver betydliga hafsvidder, då de 

 icke kunna tänkas härstamma från öns flora. 



Vi komma så till frågan, huru länge frukter och frön 

 kunna ligga i vattnet utan att förstöras, för hvars besva- 

 rande försök anställts af Darwin Han fann, att af 87 frö- 

 slag 64 grodde efter en indränkning af 28 dagar och att 

 några få öfverlefde 137 dagars nedsänkning i vattnet. En del 

 andra resultat af hans undersökningar förtjäna äfven att 

 relateras i detta sammanhang, såsom att frukter och kapslar 

 i allmänhet höUo sig längre flytande än frön, isynnerhet om 

 de voro torra. Torra hasselnötter höllo sig flytande i 90 

 dagar och grodde sedan. En sparrisplanta med mogna bär 

 flöt i 23 dagar; då den var torr, flöt den i 85 dagar, och 

 fröna grodde därefter, då de planterades. Efter Darwin har 

 Martins gjort försök af samma slag, hvarvid resultatet blef, 

 att omkring ^Vioo af hans frön höllo sig flytande i 42 dagar 

 och därefter ännu ägde förmågan att gro. Darwin säger 

 med anledning häraf: »Därför torde det måhända vara säk- 

 rare att antaga, att fröen af omkring 10 % af en floras väx- 

 ter efter torkning kunna flyta ()fver en hafsyta af 900 mil 

 och sedan gro.» Därefter hafva Thuret, Warming och Ser- 

 NANDER anställt neddränknings- och groningsförsök, för 

 hvilka jag icke anser det nödigt att här redogöra, utan 

 endast hänvisa till nämnda författares afhandlingar ^. 



Det har till sist sitt intresse att efter Kjellmans för- 

 teckning öfver den skandinaviska fanerogamflorans utveck- 

 lingshistoriska element verkställa en indelning af Jungfruns 

 fanerogamflora. Af. glacialväxter finnas 37 ^, d. v. s. 26 %, 

 af subglacialväxter 60 eller 42 %, af ekväxter 36 eller 25 

 %, af bukväxter 2 eller 1V-' % ungefär och af kulturelement 

 6 eller 4 %. Af Ilex- och steppfloran finnes icke någon re- 



^ G. Thuret, Experiences sur des graines de diverses espéces plon- 

 gées dans de Tean de mer (Archives des sciences de la bibliothénue universelle. 

 1873). 



E. AVarming. Om Grönlands Vegetation (Meddelelser om Grönland XII. 

 1888). 



R. Sernander, auf. arb. 



^ Härvid inberäknas äfven de af Linné uppgifna, men af mig icke åter- 

 funna arterna. 



