A. (i. NATHORST, SVENSKA VÄXTNAMN. 5. 5 



Men frågan är, om det svenska namnet icke af misstag 

 blifvit fördt hit. (Jm nämligen författaren icke känt Äsariim, 

 är (let ju möjligt, att han trott frågan vara om en annan, 

 under hasseibuskar (hos oss) vanlig växt, Blåsippan (Aw^- 

 nione Hepatica). En sådan möjlighet synes så mycket större, 

 som namnet Blåsippa ju icke alls passar för Amrum. 



Bok (bok, bök). Bolmört (bolma, bölmeyrt). Brakved 

 ( brakhvider). 



Brännört (brännyrt); Chelidoinum inajus. S. 



Brödkummin (brödhkomin); Canim Carvi. S. 



Bröstört (bry styrt); Fhnxihulla Saxifraga? S. 



Buksraäcke (buksmäkke); Impnfieus uoli tamicrr. S. Jfr 

 Springkorn. 



Buna; troligen Gråbo, annars Böna. S. 



Bynke; Artemisia canipestris? S. 



Byttgräs (byttogräs); Spivf/ea Ulmar/n. S. 



Böna. Cypress (cypres), Dill. 



vDudhra korn^. I texten, Lb 6, hvars svenska och la- 

 tinska namn ej alltid passa samman, heter det endast -Ni- 

 gella dudra korn». Söderwall förmodar, att det möjligen kan 

 vara fråga om Loliuni temuleiifnm. 



Ek. En, (Endivia). 



Etternässla (eternätla). Namnet förekommer pä liere stäl- 

 len och torde oftast afse brännässla i allmänhet, såsom mot- 

 sats till blindnässla På ett ställe (Lb 3, kap. 47) synes 

 det dock säkert vara fråga om Urtica urens, ty det heter 

 där: -Vrtica minor thz kalles etirnetla», medan följande kapi- 

 tel är ägnadt åt hvad som kallas enbart nätla (apatica vel Ur- 

 tica), hvarefter följer kapitlet om marrubiuni blinde nätle. I 

 Lb {^ föres Etternässla till Marrubium (; Marrubium eterneldha»)^ 

 men här föreligger väl, såsom redan Söderwall franihåller, 

 ett skriffel. 



Fenkål (fänikal), Fiol se Viol. 



Flugsvamp (fiughu swamper), föres i Lb 6 till Elle- 

 burus. 



Fogelärt (fughla ärt): Vici(i Craccaf' S. 



Fura (fora). 



(-ietpors (geta pors); Ledum nihfare. S. 



(Iran. 



Groblad (grobladh). :;Plantago är wägebrede a dansko 

 ok grobladh pa swensko^ heter det i Lb 3. kap. ")4. Huru 



