A. G. NATHORST, SVENSKA A'AXTNAiMN. 5. 7 



Hufvudkål (hovndbkal). Afveii Hvit Hufvudkal oninäiu- 

 nes (Lb 8). 



Huslök (linslöker) och Husört (husyrt) = TakL'ik. Sc})/.- 

 perrirunt tecforwii. S. 



Hvete, Hvitkål (hvitkal). Hvitlök (hvitlöker), Hyll (hylle). 



Halört (hulyrt); Äristoloch/a. S. • 



Hägg (hägger). 



»Haling» =^ Rättika? 8. 



Hälleknopp (hälla knopper); Sedum acre. S. 



Hästblad (horsa bladh); Bumex acutus. S. 



Hästmynta (horsa mynta); Mentha arvensis'^ S. 



Hönsgräs; Stel I aria media? eller Polygonum aviculare? S. 



Hör, Isop (Ysop). 



Jordbär (iordhbär) = Smultron. 



Jordhumle (iordhhumble); Betonica, officinalis. S. 



Jordrök (iordhröker); Fumaria officinalis. S. 



Jordskräppa (iordhskräppa)? Söderwall anser namnet osä- 

 kert och förmodar, att det möjligen bör heta thordskräppa. 

 Kanske kunde nian äfven gissa på thör skräppa pä grund 

 af det latinska namnet. Stället lyder (Lb 5, p. 171): Bu- 

 glossa iordskräppa hänna röther sudne i watn dogha vidh 

 tanna värk.. I Lb o talas äfven om Buglossa, det heter där 

 (p. 116): vBvglosa thz är thör skräppa ällir yxna tungha.» 

 Ar det fråga om samma växt på båda ställena, skulle denna 

 följaktligen vara Oxtunga {Ancliusa officinalis eller Lijcopsis 

 cirvensis). Professor Söderwall har meddelat mig att han nu 

 är af denna åsikt. 



Jungfru Marie Sänghalm (senge halm); Thymus serpylhim. 

 S. Jfr Vild Timjan. 



Järnört (iärnyrt); Verhnia {officinalis? S.) 



Kabuskål (kabusa kal) = Hvitkål. S. 



Kalmus, Kamomillblomma (komilla bloma), Kardborre 

 (kärreborre). 



Karsört (karsyrt); Spiraea ulmaria. S. 



Kärv (kärve); Carum Carri. S. 



Kattost. 



Klint; Agrostemma? eller Loliiun? S. 



Kloflök (kloflöker); Allium sativum. S. 



Klöfverblad (kleverblad); Trifolium pratoise. S. Äfven 

 hos Bromelius finnes Klöfverblad (jämte Väppling) för denna 

 art (Jfr Sv. Växtnamn. 1, p. (18). 



