A. G. NATHORST, SVENSKA VÄXTNAMN. 5. 11 



ciea, där det heter: >.Rusticolae vaporem decocti ore aperto 

 excipiunt & hoc modo odontalgiaiu curant, quod etiani apud 

 Germanos oljservavit Schvenkf. 16o.» 



I läkeboken 7 (p. 320) Ij-der stycket, under rul)riken 

 ;For tanna werk , som följer: 



»Tag en litin yrth som kalles tanna yrth oc vexer i 

 bland korn, oc annor stadz oppo leth jord, oc hon vexer i 

 smaa bwska, såsom tymean, men hon är blekare, then yrthen 

 skal man siwda oc latha aughan eller hetan ga op i ten- 

 derna tz hielper wiisth oc- er oiftha forsökth.v 



Detta är jii alldeles detsamma som det af Linné omta- 

 lade förfaringssättet, och beskrifniugeu pa växtens utseende 

 och förekomst talar ju äfven för. att det är fråga om Scle- 

 ranthus annmis. 



>-^Thung, Thungs rot-.; HcUihorus. S, 



Tibast (ty bast). 



Timjan (tymean), Tistel (thistil). 



Tistelborre (thistilborre); Lappa? eller Onoporclou? S. 



Tordskräppa (thordh skräppa); Lappa? Jfr Jordskräppa. 



Täng (thang), Törne (thorn, thörne), Törnbuske (thörne 

 buske), Vallmo (valmoge). 



Valnöt. 



Vedbende (^>vedbende som wäxer pa trä:); H<(lrra HeJix. 

 (Franck har Wijdbende för Hedera terrestris = GJcchonui). 



Vide. 



Vigrä (ploralform); enligt skriftligt meddelande af pro- 

 fessor Söderwall afses härmed arter af Sali.x. 



Vild Timjan (Thpu/us se)pylluni. S.), Vinbär, Vindrufva 

 (vindruva), Viuruta. 



Viol (fiol); vbrune fioler» = Viola odorata. S. 



Vårfru Sänghalm, se Jungfru Marie Sänghalm. 



Vägbreda = Phoifcif/o, (Iroblad (jfr detta). Det talas i 

 läkel)öckerna både om stora, breda, smala och mindre, hvar- 

 före väl jämte Plantago major äfven andra arter afses. Sär- 

 skiidt torde det Groblad, som betecknas med längre och 

 mindre, såsom Söderwall påpekat, syfta på P. Jaiiceolafa. 



Abrodd (abrot). 



Åkerkål (åkerkål); Sinajn-s arre>isis? eller Brassica cam- 

 pestris? S. 



Åkermönja (^agermouia, agermöuje», förvridning af det 

 latinska namnet). 



