1(^ AUKIV FÖR BOTANIK. BAND 2. N:0 1). 



Backürt användes i kap. 130 för Pini])iuel]a. som i kap. 

 '61 heter Bröstört. (Enlio't Fristedts tolkning af Francks 

 växtnamn är det sannolikt fråga om Vimpinclla nicif/iia L.) 

 Biblad anföres säsom namn på Hjärtans fröjd (Melissa kal- 

 las på Grekiska Melissophyllon, thet är Bijbladh, hon kal- 

 las Hiertans frögd»; Franck har Byblad, Bijört), Bockblad 

 för Liljekonvalje. Brombär (Brombäär) för Björnbär. Af 

 Braken sägas förekomma fyra slag: vsmå Braken, stora Bra- 

 ken, thet tredie Engelsöth, thet iierde Steenbräken>/. Engel- 

 söta (som hos Franck upptages vid Polypodium quercinum) 

 säges äfven heta Steensöta och växa »vid gammal Eketrää-^^ 

 (jfr Anglafot, sid. 12). Dosta användes såsom synonymt med 

 Koning såväl i kap. 50 Om Koning> (Dosta eller Koningh 

 på Swensko, Wolgem^^t på Tysko, Origanum på Latijn ) som 

 i kap. 120 »Om Koningh eller Dosta». 



En egendomlig uppgift förekommer i kap. H9 ^>0m Dyf- 

 welsbeet» (l)jäfvulsbett, Siicc'sa): »Morsus diaboli, Teuffels 

 abbiss pa Tysko, Dyfwelsbeet på Swensko, hon wäxer på 

 Eker och på Barken, hon haffuer långe bladh, något bredhe 

 mit på, och haffuer röde fläckiar på bladen, och haff'uer kna])- 

 par på sigh lijka som Scabiosa, Himmelsblå». 



(råsört förekommer här för Foteiifilla Änserina, Hvitrot 

 (fr. tyska Weisswurz) användes för C<mtaHari<i Folygouatimi. 

 som af somliga säges benämnas Ormbär. Oxlägg (Oxalägg) 

 säges (kap. 85) äfven kallas Haneleken (Franck har Hanelegg), 

 men i kap. 107 kallas Primula veris Tidlösa (Tijdhlösa), Zeit- 

 lösslin på Tyska, >thet är the gole små Lilier, som wäxa vp 

 om Waren»; det kan sålunda ej vara fråga om Colchicum. 

 Vidare möta oss God Henrik; Hönsgräs eller Trampegräs 

 {Folygonuut aricuJarc)] Knopplök såsom liktydig med Hvit- 

 lök; Kungsljus (Konungslius) för Verhascum, i st. f. det äl- 

 dre Ljusbrand; Musöron {FiloseUa), Mästerört {Imperaforia 

 Ostruthiuiii), Riddarsporre, Skafgräs (Skalwegräs, Equisehui/, 

 hvarmed dock icke afses E. Jdemale, utan sannolikt E. fluvia- 

 tile), Trefaldighetsblomster (Viola tricolor), Tuseugyllen (E";;?/- 

 thraea), Vallört, Vicker (Wicken, Wicker), Våtarv. 1 fråga 

 om Vicker blir man tveksam, dels om hvilken art som afses, 

 dels om ej Wicker är tryckfel för AVicken. 1 kapitlets öfver- 

 skrift och i registret står Wicken, likaså i första punkten 

 »Vicia, Wicken», medan det i den andra heter: »Wicker göra 

 en skön Hudh» o. s. y. Det står dock på samma sätt i de 



