IV 



W. Nyländer, sammanbragtes af flere 

 af den tidens yngre botanister samt i 

 olika delar af landet. Bland dem, som 

 på bearbetningen af dessa samlingar offrat 

 tid och möda, bör i främsta rummet näm- 

 nas dåvarande amanuensen vid det bota- 

 niska museet Th. Sa elan. Den största 

 förtjensten med afseende å de framsteg 

 kännedomen om den inhemska mossnoran 

 under de senaste decennierna gjort, till- 

 kommer dock numera aflidne Professorn 

 D:r S. O. Lindberg. Såsom kändt en 

 af vår tids förnämsta muskologer, egnade 

 han sig i främsta rummet åt utforskandet 

 af den nordiska mossfloran. Förutom det 

 att han under talrika exkursioner i de syd- 

 liga delarna af landet upptäckte en mängd 

 för den fin3ka floran nya arter, lyckades 

 han dessutom intressera fiere af sina ele- 

 ver för mossornas studium, hvarjämte han 

 med största beredvillighet bestämde de in- 

 samlingar, som af exkurrenter gjordes i 

 olika delar af landet. Vid hans frånfälle 

 var därför en stor del af det finska mu- 

 seets samling af mossor af honom redan 

 granskad. Att detta förhållande i hög 

 grad underlättat arbetet vid redaktionen 

 af efterföljande katalog är själffallet. Här- 

 till kommer ännu att Lindbergs eget 

 herbarium, som med afseende å det 

 där förvarade materialets omsorgsfulla be- 

 arbetning torde söka sin like, numera till- 

 hör Helsingfors universitet och sålunda 

 äfven stått till utgifvarnes förfogande. 



Att uppräkna alla de arter, hvilka till- 

 kommit efter utgifvandet af 1859 års ka- 

 talog, skulle taga allt för mycket utrymme 

 i anspråk, hvarför här nedan endast an- 

 töras de personer, hvilka lemnat större 

 eller mindre bidrag till museets samling 

 af mossor. 



tanique. Parmi ceux qui avec intérét se 

 sont voués ä 1'étude de ces collections, 

 sacrifiant leur temps et ne reculant de- 

 vant aucune peine, il faut nom mer sur- 

 tout M. Th. Saelan, alors employé au 

 musée botanique. Cest au feu profes- 

 seur S. O. Lindberg, un des plus grands 

 bryologues de notre temps, qu'appartient 

 cependant le mérite principal du déve- 

 loppement dont la connaissance de notre 

 flore bryologique a profité pendant les der- 

 niéres dizaines d'années. Grace ä de 

 nombreuses excursions qu'il entreprit dans 

 les parties méridionales de notre pays il 

 découvrit une quantité d'éspéces nou- 

 velles; il sut en outre intéresser ses élé- 

 ves å 1'étude des mousses, et toujoui*s 

 prét ä examiner les matériaux recueillis 

 ainsi dans différentes parties du pays, il 

 était parvenu ä examiner la plus grande 

 partie des collections de mousses du mu- 

 sée finlandais, lorsque la mört 1'arracha 

 a son activité infatigable. Ces travaux 

 et 1'herbier du grand bryologue, cette 

 oeuvre exceptionnelle, quant au soin avec 

 lequel les matériaux y ont été classés, 

 aujourd'hui la propriété du musée de 

 Helsingfors, ont beaucoup facilité la ré- 

 daction du catalogue suivant. 



L'énumération de toutes les espéces 

 qui ont été découvertes depuis la publi- 

 cation du catalogue de 1859 prendrait 

 trop de place, aussi s'est on contenté de 

 ne mentionner ci-dessous que les noms des 

 personnes qui ont participé å la collec- 

 tion des mousses du musée. 



Från Åland hufvudsakligen afJ. O. Bomansson samt mindre bidrag af C. J. 

 Arrhenius, Fr. Elfving, R. Hult & J. J. Tikkanen, A. Kullhem, 

 H. och S. O. Lindberg; 

 „ Åbo-trakten af C. J. Arrhenius, V. F. Brotherus, Fr. Elfving, R. Hult 

 & J. J. Tikkanen och S. O. Lindberg samt mindre bidrag af A. E. 

 Bränder, C. Lundström, E. G. Printz, J. R. Sahlberg och A. 

 Zetterman; 



