17 



sektens underlif, men stänger sedermera, då insekten lemnat blom- 

 man, vägen till honingsgömmet : äfvehledes beröfvas insekten genom 

 könspelarens rörelse den nnderstödsyta, hvaraf han är i behof under 

 sitt arbete i blomman. Dessa blommor kunna således ej mottag 

 mer än ett insektbesök. 



Bland Vapilionacem hafva vi iakttagit såsom hithörande endast 

 Astragdlus alpinus och oroboides samt Vhaca fvigida, men troli- 

 gen äro äfven mänga af flocken Virirrr att föra till denna kläs-. 

 Det egendomliga hos dessa Papilionaceers l befruktningsapparat be- 

 star dernti, att pistillen är senare utvecklad än ståndarne samt 

 kölens bada blad på öfre sidan icke fast förenade, så att, då in- 

 sekten tager [»lats på kölen, hela könspelaren utträder. De inåt- 

 vända anthererua öppna sig redan i knoppen och utsläppa sitt frö- 

 mjöl i den al de undre ståndarsträngarne bildade rännan. Pistil- 

 len, ännu kort, växer sedan fram genom denna ränna, sopande med 

 sitt håriga stift och märke pollenet framför sig. Vid insektens be- 

 sök trvckes kölen djupt ner, könspelaren slår upp mot seglet, för- 

 modligen till följe af någun spänning i de öfre ståndarsträngarne, 

 samt stänger liksom hos de nästföregående Fumariacea; blomman 

 för vidare insektbesök. 



Hos Myosotis-arter och sannolikt äfven andra med träng pip 

 försedda Boraginece äro ståndarknappame belägna så nära märket, 

 att detsamma tvifvelsutan alltid beströs med eget pollen. Mitt nedan 

 anförda experiment med Myosotis sylvatica, hvilket visar att denna 

 art befruktar sig sjelf, om den skyddas för insektbesök, lemnar äf- 

 ven ett bevis härpå. Att dock korsning med annan blomma genom 

 insekter lätt kan verkställas, framgår klart ur blommans byggnad. 



Cawwa-arter, Salvia hirsuta, Linum usitatissimum, Draba 

 verna, Brassica Bapa, Datura Stramonium hafva äfvenledes enligt 

 HlLDEBRAND 2 anthererua liggande intill märket, hvilket ock der- 

 ifian mottager pollen. Samma förhallande eger enligt Sovit :j rum 



1 Angående öfrige organisationstyper hos PapiHonacece, se pp. 20, 20. 



2 Bot. Zeit. 1867 p. 211 och 'die Geschlechterverthethmg' pp. 70. 71. 



3 John Scott 'Observations on the limctions and structure of the repro- 



2 



