blommans eget pollen, kunde han blifva den förste, som anade, att 

 sjelf befruktning äfven inom växtriket är afskydd, om han ock ej 

 genomskådade denna lags hela utsträckning samt de skäl, som göra 

 densamma nödvändig. Mot slutet l af den beundransvärda inled- 

 ning, som föregår listan på hans observationer, säger han: i- Da sehr 

 viele Blumen getrennten (feschlechts und wahrscheinlich eben so 

 viele Zvitterblumen Dichogamisten sind, so scheint die Natur os 

 nicht haben zu wollen dass irgend eine Blume durch ihren eigenen 

 Staub befruchtet werden solle - ; hvarpå han såsom stöd för denna 

 åsigt anför sitt försök med Hemeroeallis fulva. 



Emellertid blef Sprengels arbete oaktadt sitt stora värde förbi- 

 sedt och föraktadt af både samtida och senare botanister 2 stundom 

 äfven förlöjligadt. Då han omnämnes, förklaras han som oftast föl- 

 en fantastisk och mindre noggrann observatör. Treyirams i sitt 

 försvar 3 af sexualiteten mot Henschel förnekar helt enkelt könens 

 oliktidighet och påstår att pollenets mognad alltid inträder samti- 

 digt med märkets; Schlltz-Schlltzensteln * anfaller Sprkngel 

 med skarpa ord, förevitande honom falska uppgifter; De Can- 

 dolle'' yttrar: • M. Conrad Sprengel a cherché ä développer ses 

 idées, plus fondées je le crains sur des théories métaphyjsiques que 

 sur la simple observation des faits"; MfKAN 6 rasar mot honom 

 med anledning af hans beskrifning öfver befruktningsåpparaten hos 

 VioJrc; till och med Robert Caspary ' påstår mindre välbetänkt: 

 • l quod censeo, npn injuste dici potest, inter omnes illas Sprengelii 

 observationes, qnas certissimas profert, quo modo insecta tiores foe- 



1 p. å3. 



2 Yi undantaga Kurt Sprengel, hvilken i 'Anleitnng zur Kenntniss dei 

 Gtewächse' Halle 1802— 1804 och 'Bau und Natur der I rewächse' Halle 1812 

 visade sig hylla farbrodrens åsigter, man att dock i egentlig nian föra dem framåt. 



3 'Die Lehre vum GeBchlecht der Pflanzen im Bezug anf die neuesten 

 AngrilVf . 



4 'Die Fortpäanzung und Ernährnng der Pflanzen\ 1828 enligt Hij.dk- 

 brand). 



■ 'Organographie irégétale'. Paris 1S27 1. p. "vis. 



6 'Eine von Dött. Gussone anf europeiachen Boden entdeckte Stapelia'. L834 

 (enligt Dblpiko). 



7 'De nectariis'. Bonnse 1848 p. 14. 



