131 



kedes af et fugtigt Kær med Carex aquatitis var. stans, Erio- 

 phorum- Arierne , Harpidium Cossoni, revolvens o. fl., Cinclidium 

 subrotundum, Catoscopiinn nujritum o. s. v. 



Ved Siden af denne Dal er der en yderst ter, gruset og stenet 

 Slette, hvis Vegetation var meget fattig. Af Laver var der en 

 Del, men kun paa større Sten, og de spillede ingen fremtræ- 

 dende Rolle. Om Fanerogamvegetationen vil man bedst faa et 

 Begreb gennem følgende Optælling af Individantallet paa en 

 Kvadratflade med 10 Meters Sidelængde: 



Festuca uvina, 38 Individer 



Potentilla siihqninata var. Pedersenii^ 17 Individer 



Salix giauca, 16 Individer. 

 Desuden saas paa Sletten, men tilfældigt ikke paa den af- 

 stukne Firkant, Polygonum viviparum, Cerastium alpinum var. 

 lanatum, Erigeron compositus, Silene acaulis, Melandrium trijiorurn, 

 samt smaa, flade Kager af Dryas integrifolia, men kun hvor der 

 var smaa Sænkninger i Terrænet. I det Hele taget blev Vege- 

 tationen tættere i Fordybningerne (Snedækkets Betydning?), og 

 flere Arter kom til, f. Eks. Vesicaria arctica, Poa alpina, Papaver, 

 Potentilla Valdiana, Alsine verna var. imbella^ Draha alpina og 

 Dr. Fladnizensis. Ogsaa optraadte her nogle faa Mosser, f. Eks. 

 Myurella apicxdata, Stereodon revolutiis, Orthotheciuni strictum. 

 Ellers manglede Mosser fuldstændigt paa de goldeste Partier 

 af Sletten. 



Som Warming (Om Grønlands Vegetation p. 72 ff.) ud- 

 førlig har omtalt, er Tuedannelsen særlig karakteristisk for 

 Planter paa en saadan Bund. Roden er en tyk Pælerod, der 

 foroven gaar over i en rigt forgrenet Rodstok, hvor hver Greu 

 ender i en Bladroset med talrige Systemer af gamle, visne og 

 kun faa fungerende Blade. Denne Vækstform fremmes i særlig 

 Grad, naar Planten staar paa en Skraaning, hvor Bundmaterialet 

 jævnlig skrider ned og begraver Planten, og den kan her føre 

 til, at der dannes Tuer af enorm Størrelse; især har jeg iagt- 



9* 



