207 



op fra Bunden, var altid ret store og velbevarede Stumper, aldrig 

 saas findelt Slam, og Vandet var ogsaa derfor altid ret klart og 

 f. Eks. drikkeligt tæt inde ved Bredden, selv i uroligt Vejr. Ej heller 

 har jeg hos Bundmateriale fra grønlandske Søer iagttaget nogen 

 kendelig Stank, saa Bakteriefloraen maa rimeligvis være fattig. 



Dyrelivet. Foruden Laks ørreden (Salmo alpimis), af hvilken 

 ofte saas unge, 4 — 5 Centimeter lange Individer, findes i Søerne 

 Hundestejler {Gasterosteus aculeatus) i Massevis. De færdes 

 i Stimer rundt langs Bredderne og nærmer sig straks nysgærrigt, 

 saa snart noget kastes ud. Paafaldende er det, saa mange af 

 af dem (henved 30 pCt.) der er angrebne af Bændelorm (Fas- 

 ciola intestinalis). Fisken huser næsten altid to Orme, kun yderst 

 sjælden én, og dens Bug svulmer uformeligt op af dem. Under- 

 tiden ser man døde Hundestejler ligge ved Bredden og de ud- 

 traadte Orme ved Siden af dem, Fiskens Bug er da sprængt fra 

 Gattet frem efter. Paa døde Hundestejler iagttoges flere Steder 

 den for Grønland nye Svamp Saprolegnia ferax. 



Ved Bredden mellem døde organiske Dele lever Bille - 

 larver. Snegle {Planorbis arcticus) og en Vrimmel af Smaa- 

 krebs, mest Ostrakoder. De sidste færdes dog ogsaa fortrinsvis 

 mellem Diatomékolonierne paa Klippefladerne, især naar disse 

 beskinnes af Solen. De efterstræbes ivrigt af Hundestejlerne, 

 disse staar stille med Snudespidsen helt henne ved Diatomélaget; 

 saa snart en Krebs vover sig frem, skyder Fisken pilsnart løs 

 paa den med en saadan Kraft, at det giver et Sæt i Fisken, 

 naar dens Snude tørner mod Klippen. 



Af Fugle saas jævnligt Angeltasker [Fagonetta glacialis) 

 og L o m m e ( Colymhus septentrionalis). De sidste kom regel- 

 mæssigt hver Aften flyvende fra Kangerdluarsuk ind over lti\- 

 nerit, sædvanlig 2 — 4 i Følge og altid meget højt oppe. Mens 

 de flyver, skriger de taktfast deres grønlandske Navn: krassåk. 

 — En enkelt Gang har jeg set en Ederfugl i Langsøen. 



I denne Sammenhæng kan maaske nævnes, at Bavnene 

 færdes her inde som allevegne ellers. Efter at de havde op- 



