236 



Færoes I, p. 116ft'., Copenhagen 1901), at Fugle paa Træk ikke 

 kan spille nogen nævneværdig Rolle ved Plantevandringer over 

 større Have, og da de Iagttagelser fra Ornithologernes Side, 

 som han støtter sig til, synes uangribelige, bliver det næppe 

 forsvarligt at gøre Forekomsten af den sydlige Flora paa Disko 

 væsentlig afhængig af Fugletrækket, hvad der i og for sig kunde 

 synes fristende, da to af Floraens Centra: Godhavn og Mudder- 

 bugt, er særlig stærkt besøgte af Trækfuglene. Men Spredning 

 af Planter indenfor et enkelt Landomraade ved Hjælp af Fugle, 

 som enten trækker skridtvis eller som Stand- og Strøgfugle i 

 Sommertiden strejfer over store Omraader, den har endnu ingen 

 benægtet, og her kommer ikke alene et Par af de frøædende 

 Smaafugle, men ogsaa Rypen og et Par af Gæssene i Betragt- 

 ning som Plantespredere (nærmere se H. Winge, Grønlands 

 Fugle, Medd. om Grønl. XXI). Og de lune Dale langs Diskos 

 Elve er jo ikke alene gunstige Opholdssteder for Planterne, 

 men de byder ogsaa Føde for Fuglene, og navnlig i Foraars- 

 liden grønnes Jorden her før end Heden — og alle de sydlige 

 Planter findes jo netop, som før nævnt, i Urtelier og Pilekrat 

 langs Elvene. 



Om Muligheden for en Indvandring af spiredygtige Frø 

 over Havet med Drivis eller som Drift i aabent Vand skal jeg 

 ikke udtale mig nærmere. Dels ved vi for lidt om denne Van- 

 dringsmaades Betydning for ikke halofile Planter, dels maa man 

 paa Forhaand antage, at de allerfleste af disse Arter ikke vilde 

 overleve en saadan Transport. 



Er Planterne imidlertid én Gang komne til Diskos Sydkyst, 

 saa vil det ikke være vanskeligt for dem at brede sig videre 

 herfra hen til Dalen bag Aumarutigsat og fra Mudderbugt op 

 ad Dalen ind i Landet. Til Disko-Fjord kan de fleste være 

 komne gennem de to Dalstrøg, der fra Egnen omkring Godhavn 

 fører her ind (se Kortet i Rink s Nord-Grønland). 



