12 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 6. NIO 6. 



men som denna mellanvägg stöter mot någon af diameter- 

 halfvorna och ej räcker till medelpunkten, blir den ena af 

 dessa celler mindre och sträcker sig ej till glandel ns mid t. 

 Liknande glandier finnas isynnerhet på den undre bladytan 

 hos Origanum Majorana men afvika i några hänseenden från 

 nu omtalade Verticillat-glandler. Hos Origanum Majorana 

 finnas nämligen i den cirkelrunda glandelns midt, sedt ofvan- 

 ifrån (fig. 16 a), en krets af 4 små celler, och mot en af dem 

 stöter mellanväggen mellan kvadrantens båda celler, så att dessa 

 blifva lika stora. Origanum Majoranas glandel sitter dessutom 

 ej i en grop och har vidare fotcell (fig. 16 b),*Jin den som finns 

 hos Verticillat-glandler af ifrågavarande typ. Den oljeanhop- 

 ning, som allmänt finns utanpå dessa Martinets glandier, är hos 

 Origanum Majorana mer utbredd åt sidan än hos de sagde, 

 så att, då vår glandel ses ofvanifrån, ett rätt bredt bräm af 

 secretet blir synligt utanför själfva glandeln (fig. 16 cl). Inne- 

 hållet i Origanum Majoranas glandelceller är gult och nästan 

 likformigt med en obetydlig mängd gryn och alldeles utan de 

 oljekulor, som Martinet af ritat såsom allmänt förekommande 

 i cellerna till denna sort Verticillat-glandler. Stjälken hos vår 

 art har några encelliga glandier pa korta skaft. 



Halfcirkelformigt krökta hår har jag förut anmärkt på 

 stammen hos Polygala vulgaris och Thymus serpyllum (»hår» 

 och »glandier» \ pag. 22), på blomskaftet hos Ranunculus 

 auricomus (1. c), på stammen, upptill blandade med glandier, 

 hos Veronica verna (»formförändringen» III,- pag. 83), på stjäl- 

 ken hos Euphrasia curta (»Bidrag», pag. 155), på stammen 

 hos Erigeron canadensis och Aster salicifolius (1. c, pag. 154) 

 samt på stammen och fruktämnet hos Epilobier (1. c, fig. 12). 



3. Växtarter med spindeltrådshår. 



Dessa hår bilda en mjuk och väl täckande beklädnad, 

 bättre ju längre spindeltråden är och ju tätare håren sitta. 

 Håren kunna bestå af en öfre kortare eller längre eller mycket 

 läng spindeltrådsdel, som dels utgår från en fot af några 

 bredare celler i rad, dels utgör öfre delen af ett encelligt har, 

 hvars nedre del är betydligt vidare. Men håren kunna ock 



1 I'. G. E Theorin, om växternas »hår» och yttre > glandier», dis- 

 sert. 1867. 



2 P. G. E. Theorie, Växt-Triehomernas benägenhet till »forniföränd- 

 r ingår». III, 1878. 



