10 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND (>. N:0 14. 



solitariis obsitus. Folia tenuia saturate gramineo-viridia, sub- 

 tus parum pallidiora raro paullulum violascentia, indumento 

 mediocri pra?dita; rosularia exteriora ± ovata rotundato-ob- 

 tusa ± denticulata basi rotundata v. paullulum cordata, inter- 

 media late elliptica — ovato-elliptica obtusa basi rotundata, 

 dentibus crebris triangularibus vel mammato-delta?formibus 

 in mucronem gracilem hue illuc spectantem abeuntibus, denti- 

 bus parvis subulatis liberis in petiolum deseendentibus sa?pe 

 adjectis, intima oblonga vel ovato-lanceolata ± acuta basi ro- 

 tundata — euneata, dentibus angustioribus argute dentata v. 

 prope basin laciniis longioribus falcatis instrueta; caulinum 

 par v um lineare vel interdum maj us petiolatum ovato-lanceola- 

 tum acutissimum dentibus longis subulatis distantibus paten- 

 tibus — divaricatis pinnatifidum. 



Anthela paniculata sat humilis ramis superioribus curvatis 

 sa?pe umbellatim congestis acladium 1 — 2 cm. longum super- 

 antibus. Pedicelli floccis sat densis canovirescentes, glandulis 

 parvis sparsis — densiusculis obtecti. Involucra viridia paul- 

 lulum canescentia, c:a 6 mm. lata et 11 — 12,5 mm. longa, tubo 

 ovato postea ± ovato-conico, basi breviter obconica — sub- 

 truncata. Squamw angusta? lineares, exteriores et intermedia? 

 obtusula? — breviter acuminata? floccis in dorso sparsis in mar- 

 ginibus densioribus obsita? apice comata?, superiores angustissi- 

 ma? ± acuminata? floccis sat raris adspersa?, infra apicem mu- 

 cronatum leviter comatum v. subnudum vulgo omnino efloc- 

 cosa?, omnes glandulis parvis et mediocribus densis obtecta?. 

 Calalhium 35 — 40 mm. latum luteum. Stylus vivus luteus v. 

 sordide lutescens, siccus paullulum obscurascens. 



Rosettbladen, särskildt de mellersta, utmärka sig genom 

 m. e. ni. elliptisk form med väl af rundad bas och spets samt 

 mycket tät och tämligen hvass tandning. Det sistnämnda 

 förhållandet beror hufvudsakligen på de fina, ofta utböjda eller 

 hos olika tänder i olika riktning böjda långa uddarna; tänderna 

 själfva äro än sågtandlika och något utåtböjda i spetsen, än 

 mer af rundade; ofta finnas fria tänder på skaften. I vippan 

 äro ofta de öfre grenarna flocklikt närmade. De gröna, vid 

 basen något gråaktiga holkarna likna dem hos H. pseudoscioi- 

 des, såsom genom glandelbeklädnaden, de upptill grönaktiga 

 och under den hvassa, obetydligt småhåriga spetsen luddfria 

 holkfjällen, men fjällen äro hos den nu beskrifna formen sma- 

 lare och sluta i en ännu skarpare udd. Stiftet synes i friskt 



