KARL JOHANSSON, NYA HIERACIBR FRÅN MEDELPAD. 25 



H. platessifolium n. 



Tafl. 2. Fig. 6. 



Caulis vnlgo 40 — 60 cm. altus virescens 1( — 2)-folius, 

 indumento mediocri. Folia magna sat tenuia dilute prasino- 

 viridia sublutescentia, subtus pallida, supra glabra, subtus 

 pilis sparsis — densiusculis in nervo dorsali longis et densis 

 pilosa, marginibus dense et longiuscule ciliata, in petiolis dense 

 et molliter villosa; rosularia exteriora late obovata — ovato- 

 rotundata; intermedia late ovali-elliptica — ovata obtusa — 

 obtusiuscula utrinque sat aqualiter angustata, dentibus me- 

 diocribus obtusis v. infra medium acutioribus crebre dentata; 

 interiora ovata — ovalia v. ovali-oblonga obtusiuscula — bre- 

 viter acuta magis argute et profunde dentata, dentibus liberis 

 paucis in petiolum sa?pe descendentibus ; caulinum bene evolu- 

 tum breviter petiolatum anguste ovatum — lanceolatum acu- 

 tum, dentibus rectis longis argute dentatum — subpinnatifidum. 



Anthela paniculata sat parva ramis breviusculis acladium 

 vulgo 2 — 3 cm. longum sequantibus. Pedicelli floccis densissi- 

 mis albidi, glanduiis parvis sparsis (v. sat rans) pilisque soli- 

 tariis obsiti. Involucra canescenti-viridia, 4,5 — 5,5 mm. lata 

 et 12,5 — 13,7 mm. longa, tubo subcylindrico, postea (± an- 

 guste) ovato basi rotundata. Squamaz exteriores longiusculse 

 obtusiuscula?, superiores lineares latitudine rnediocri, obtusulse 

 — acuta?, omnes glanduiis obscuris sat densis, pilis raris — 

 sparsis floccisque in dorso sparsis — densiusculis in marginibus 

 densis obtectee. apice comosse. Calathium luteum 35 — 40 mm. 

 latum. Stylus obscurus. 



Utmärkt genom ljust lökgröna eller gulgröna,, ovanligt 

 stora, jämförelsevis kort skaf tade blad af öf ver vägande oval 

 form med jämnt bågböjda kanter och likformigt af smalnande 

 åt båda ändarna; tandningen är tät och grof, ej skarp eller 

 djup utom på stjälkbladet och de innersta rosettbladens bas 

 och skaft. De äro vidare tunna, kanske i någon mån beroende 

 på ståndortens beskaffenhet, ofvantill vanligen glatta, men på 

 undersidan försedda med medelmåttig eller något tätare hå- 

 righet. Stjälkbladets skifva kan vara öfver 10 cm. lång och 

 3,5 cm. bred. Vippan är något hopträngd och ej synnerligen 

 mångblomstrig, grenarna hvitaktiga af ludd. Holkarna äro 



