KARL JOHANSSON, NYA BIERACIEB I-'IIAN MEDELPAD. 37 



situs. Folia supra prasiiio-viricla paullulum glaucescentia ma- 

 culis fuscopurpureis ± dense adspersa, subtus conspicue palli- 

 diora saepe ± violascentia, indumento mediocri prsedita; rosu- 

 laria vulgo 3 — 4, exteriora obovata — oboblonga sub anthesi 

 interdum emarcida, interiora oblonga — lanceolata vel ± 

 Ungulate lanceolata obtusiuscula, dentibus distantibus obtusis 

 paucidentata vel dentibus angustioribus parum patentibus 

 serrato-dentata — denticulata; caulina leviter stellata, inferiora 

 internodiis vulgo breviora oblonga — lanceolata obtusiuscula 

 — breviter acuta, in petiolum dense villosum sensim angustata, 

 in utroque margine dentibus 3 — 4 distantibus obtusis — acutis 

 patentibus — patentissimis dentata, intermarginibus vulgo 

 concavis; superiora ± lanceolata acuta sessilia basi angustata. 

 Anthela ramis crassiusculis strictis ± patentibus longis 

 laxe paniculata. Pedicelli et acladium 1 — 2,5 cm. longum 

 cano-tomentosi glandulis parvis sparsis — densiusculis obsiti, 

 vulgo epilosi. Involucra eximie variegata crassiuscula, 11,5 — 

 12,5 mm. longa et c:a 6 mm. lata, tubo cylindrico-ovato basi 

 breviter turbinata. Squamce latiuscula? glandulis ± cerinis 

 brevibus — mediocribus densis obtecta?, epilosse vel interdum 

 prope basin involucri pilis solitariis obsitse, floccis in dorso 

 sparsis — densiusculis in marginibus densissimis variegatim 

 canescentes, apice dense albo-comosa?, exteriores triangulari- 

 oblongae obtusa?, extimse ± carnosula?, superiores obtusa? — 

 obtusiusculse. Calathium luteum 30 — 35 mm. latum. Stylus 

 luteus vel paullulum livescens. 



Habituellt kännetecknad af smala, öfvervägande trubbiga 

 eller kortspetsiga, svagt glaucescenta, af mörka, i purpurrödt 

 stötande fläckar beströdda blad och mörka, starkt brokiga hol- 

 kar. Rosettbladen äro utbildade så som hos flertalet vulgati- 

 formia; i skugga reduceras de ofta till ett eller två och kunna 

 stundom vid blomningen vara vissnade, men detta händer hos 

 andra former med lika stort antal stjälkblad. Dessa äro 3 — 4, 

 sällan 5; de nedre äro skaf tade och nästan alltid kortare än 

 internodierna, hos frodiga exemplar m. e. m. trubbigt och glest 

 tandade, eljes försedda med smalare och mer framåtriktade 

 tänder. Alla blad hafva småningom af smalnande bas. Hol- 

 karna hafva mörk grundfärg, långfjällens kanter, som äro lju- 

 sare, döljas af ett bredt bälte af ludd. Indumentet liknar det, 



