40 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 6. NIO 14. 



Folia sat crassa prasino-viridia, subtus pallidiora, rarius paullu- 

 lum violascentia; rosularia supra fere epilosa, subtus sparsim 

 — densiuscule et sat longe pilosa, in nervo dorsali leviter stel- 

 lato et in petiolo pilis longis albis villosa, in marginibus longe 

 et dense ciliata; fol. caulina subtus v. utrinque leviter stellata. 

 Rosularia exteriora ± anguste ovata — elliptica — obovata, 

 denticulis vulgo crebris denticulata v. serrulata, intermedia ± 

 elliptica v. ovali-oblonga — oboblonga obtusiuscula — breviter 

 acuta, dentibus ssepe sat parvis ± deltseforniibus crebris acutis 

 usque ad apicem sequaliter dentata v. pulcherrime serrata, in- 

 teriora oblonga — lanceolata ± acuta dentibus angustioribus 

 et ssepe longioribus dentata v. interdum argute subpinnatifida; 

 fol. caulinum inferius acutum — acuminatum in petiolum longe 

 et dense villosum attenuatum argute serrato-dentatum v. ssepe 

 dentibus linearibus subulatis pinnatifido-dentatum et inter- 

 marginibus rectis ± acclivibus instructum; superiora sessilia 

 acuminata argute et breviter dentata 



Anthela laxe paniculata, haud raro ramis ex axillis evolutis 

 subindeterminata, acladio usque 35 mm. longo, ssepe autem 

 brevissimo — nullo involucris coalescentibus. Pedicelli dense 

 stellati, inferne vulgo epilosi, superne cano-tomentosi, pilis 

 apice albescentibus raris — sparsis obsiti, sub involucro ± in- 

 crassati interdum glandulis parvis solitariis instructi. Invo- 

 lucra obscura sat conspicue variegata, c:a 6 mm. lata et 13 mm. 

 longa, tubo ovato, postea basi subtruncata. Squamw exterio- 

 res obtusulse, superi-ores vulgo subacutse, omnes glandulis 

 perbrevibus sparsis ( — densiusculis) et pilis longis albescentibus 

 densiusculis — densis obtectse, floccis in dorso sparsis, in mar 

 ginibus densis striam sat conspicuam formantibus ornatse. 

 Calathium luteum radians 40 — 50 mm. latum. Stylus vivus 

 luteus (v. in plantis humilibus rigidioribus paullulum livescens). 



Mest utmärkt genom de likformiga, tätt sittande blad- 

 tänderna; de yttre bladen äro sålunda ända till spetsen tätt 

 och kort sågade, de inre ha längre, likaledes jämnt och tätt 

 ställda tänder; stundom äro de innersta rosettbladen och de 

 nedre stjälkbladen skarpt pinntandade genom talrika nästan 

 lika stora, af raka eller stundom konvexa mellankanter väl 

 åtskilda tänder. Vidare kännetecknad genom gult stift, väx- 

 lande akladium samt i allmänhet glandelfria holkskaft. Genom 

 dessa karaktärer skiljes denna form från den närbesläktade eller 



