KARL JOHANSSON, NYA HIER AGIER FRÅN MEDELPAD. 47 



caulina inter se longe remota sessilia v. infimum ± petiola- 

 tum oblongo-lanceolata — ■ lanceolata apice ± longo integro 

 acuto infra medium dentibus utrinque 3 — 4 ad basin ± lon- 

 gis acutis praedita v. etiam ina?qualiter subpinnatifida; folia 

 omnia in petiolis dense longe molliterque pilosa, subtus in 

 nervo dorsali densiuscule — dense floccoso sat dense pilosa. 

 ceterum in pagina inferiore sparsim pilosa et prsesertim in 

 foliis caulinis sat densiuscule stellata, in pagina superiore 

 subglabra, in margine sparsim ciliata, superne prasina pra?- 

 sertim apicem versus interdum ± fusco-purpurascentia, sub- 

 tus sat pallide ca?sio-virescentia. 



Inflorescentia oligocephala sat laxa paniculata v. fur- 

 cato-paniculata e ramis ex axillis foliorum ortis sa?pe inde- 

 terminata, ramis ± erectis strictis v. leviter arcuatis sat dense 

 canofloccosis pilis raris obsitis pedicellis brevibus dense cano- 

 floccosis rare — sparsim glandulosis et sparsim v. parce pi- 

 losis acladium 20 — 40 mm. longum ± superantibus. Involucra 

 brevia crassiuscula 10 — 11 mm. longa et 5 — 6 mm. lata, laste 

 cano- v. atro-virescentia variegata, glandulis parvis et minu- 

 tis subdensiusculis v. sparsis et pilis brevibus obscuris raris 

 v. longioribus apice canescentibus sparsis, rarius subdensius- 

 culis obtecta, ceterum floccis sparsis — subdensiusculis ob- 

 sita. Squamce lata?, exteriores lineares — anguste ovato-line- 

 ares obtusa? — obtusiuscula?, inferiores e basi lata ± lanceo- 

 lata? sensim ■ — cito in apicem obtusum — subacutum dilu- 

 tum v. sa?pius roseum — claro-purpureum attenuata? (v. in- 

 tima? pauca? acuta?) dorso ± obscura? marginibus late — la- 

 tissime virescenti-marginata?. Calathium luteum 30 — 35 mm. 

 latum radians. Ligulce sat lata? apice glabra?. Stylus ± vi- 

 rescens. 



Denna form har fasta lökgröna eller nästan gräsgröna, 

 mot spetsen stundom brunaktigt anlöpta blad, med en egen- 

 domlig gles, ojämn och delvis djup tandning. Hos väl ut- 

 bildade, i synnerhet storväxta individ förekommer på de 

 inre rosettbladens skaft en eller annan smal och spetsig, klo- 

 likt krökt tand; på den nedlöpande bladbasen och skifvans 

 nedre hälft äro tänderna hos sådana exemplar glesa, osym- 

 metriskt ställda, starkt utstående eller skärformigt framåt- 

 krökta, vanligen smala och förlängda, men tämligen kort till- 

 spetsade eller nästan trubbiga, åtskilda af raka, m. e. m. 



