O. ROB. FRIES, ANTECKNINGAR OM SV. HYMENOMYCETER. 7 



till Tricholoma; också äro lamellerna knappt nedlöpande, 

 stundom t. o. m. sinuerade. Sp. elliptiska, 5 — 6X4 — 5 a. 



C. tumulosa Kalchbr. (t. 5, Cooke t. 105!). Helt ny- 

 ligen hitsändes från Karlskrona af auditören m. m. d:r V. 

 Lindahl en tämligen väl bibehållen del af en oerhörd tufva, 

 tillhörande denna art. Den var uppvuxen i en vedbod och 

 vägde 6 (säger sex) kilo. De ytterst talrika, delvis hopväxta 

 1. hopklämda fötterna voro omkr. 1 Va kvarter långa, hvita 

 och sammanflöto nedtill i en ofantlig klump; de bruna hat- 

 tarne proportionsvis rätt små, genom ömsesidig pressning 

 ofta oregelbundna. Om dess kolossala dimensioner vittna 

 Kalchbrenner's ord: »csespites ingentes, 1 — 4 spithamas in 

 diametro metientes.» För öfrigt påpekar han den nära släkt- 

 skapen med C. humosa Fr., och då för öfrigt flera arter af 

 denna grupp {Dif formes) endast med svårighet kunna sär- 

 skiljas, synes det osäkert, om den är att anse såsom ett för 

 Sverige nytt fynd. Tricholoma Quél. 



C. sinopica Fr. (t. 55 f. 2). Uppsala vid landsvägen 

 ofvan Graneberg (invid barrskog) maj 1903 — 5; Roslagen, 

 Gregersboda: A. Fries. Utmärkt genom sin mjöllukt, vackert 

 rödbruna färg och ytterst täta lameller och särskildt märklig 

 såsom varande en af våra få deciderade vårsvampar. Sp. 

 elliptiska, 9—10X6—7 |i. 



C. suaveolens Schum. Uppsala, Sunnerstaskogen 1905 

 (enl. Fr. Monogr. hittills endast i södra Sverige). Är nog ej 

 mycket skild från den ytterst vanliga C. fragrans, hvilken 

 den till lukt fullkomligt, till form och färg mycket liknar; 

 dock är hatten köttigare mera nedtryckt och i centern mör- 

 kare. Sp. bredt elliptiska (hos C. fragrans måhända något 

 mer aflånga). 



Collybia radicata Relh. I södra Sverige, företrädesvis i 

 bokskog ytterst allmän, träffas denna art i mellersta Sverige 

 ganska sällan — t. ex. vid Uppsala i Karolinaparken under 

 afvenbok — och alltid betydligt mindre. Sp. ovanligt stora 

 (15 — 17X11 — 12 ;j.), bredt ovala, med basen tydligt bredare, 

 stundom nästan tvärhuggen. 



C. semitalis Fr. (t. 62). Denna ganska egendomliga art, 

 om hvars rätta plats i systemet Fries säger sig vara höge- 

 ligen tveksam, uppträder under flera olika former. Bland 

 dessa är den högväxta (stundom kvartershöga), bleka, nästan 

 hvita formen 1904 ett par gånger tagen i mängd i Rosendals- 



