B. LIDFORSS, STUD. <">K\ KK ARTBILDNINGEN HOS SI, RUBUS. 33 



fologiskt af hvarandra oberoende karaktärer. Exempel på 

 det första slaget af mutationer är ^^as-formerna af R. insu- 

 laris F. Aresch. R. Radula F. Aresch., R. * tiliacens Lge., 

 nanella-formen af R. polyanthemus Lindeb., incisa-i ovxwen af 

 B. suberetus Anders, o. s. v. I alla dessa fall är samhörig- 

 heten med moderarten i ögonen fallande. Den andra typen 

 representeras t. ex. af B. polyanthemus Mutation I, som 

 af viker från moderarten ieke blott genom beväpningens och 

 hårighetens beskaffenhet, utan också genom bladens form 

 och den starka anthocyanhalten. Denna sistnämnda form 

 af viker i själfva verket så starkt från typisk JR. polyanthemus 

 Lindeb., att man utan det kontrollerade experimentet näp- 

 peligen skulle kunnat komma dess härkomst på spåren. 



De hos mutationerna uppträdande nya egenskaperna visa 

 i stort sedt från morfelogisk synpunkt inga lagbundenheter, 

 utan gä i alla möjliga riktningar. Särskildt tydligt framträder 

 detta förhållande vid en öfverblick af de ur B. polyanthemus 

 Lindeb. framgångna mutationerna. Anmärkningsvärdt är 

 dock, att man i vissa fall hos olika arter kan konstatera upp- 

 komsten af mutationer, hvilka med fog kunna betraktas som 

 parall ell-iormer t. ex. gigas-formerna, af B. insularis F. Aresch., 

 B. Raaula Whe. och R. * tiliaceus Lc4E., hvilka alla afvika 

 från moderarten genom robustare växt, tjockare turioner. och 

 bredare, styfvare blad. Detsamma gäller, mutatis mutandis 

 om ?*Gme//a-formerna. 



Anmärkningsvärdt och från systematisk-fysiologisk syn- 

 punkt af bestämdt intresse är äf ven förekomsten af konver- 

 gerande mutationer, d. v. s. nybildningar, som äro af olika 

 ursprung, men som habituellt på ett ofta öfverraskande sätt 

 närma sig hvarandra. Exempel härpå äro å ena sidan R. 

 erubescens Lidf., härstammande från R. villicaulis Koehl. 

 var. parvulus Hülsen, å andra sidan R. polyanthemus Lindeb. 

 Mutation IV. Dessa båda former komma hvarandra genom 

 växtsätt, bladens form och nyansen i grönska så nära, att 

 en systematiker, som arbetat efter den morfologiska taxerings- 

 schablonen, utan tvekan skulle sammanslå dem som sub- 

 varieteter af samma art, ehuru de härstamma från väl, för 

 att icke säga vidt skilda arter. 



Äfven i biologiskt hänseende försiggår mutationsprocessen 

 utan någon bestämd riktning. Detta röjer sig redan däri, 

 att de uppkomna mutationerna i vissa fall äro fullt ut så 



Arkiv för botanik. Bd 0. N:o 10. 3 



