14 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 6. N:0 18. 



tibus ± longis acutis irregulariter dentatum petiolo superne 

 saspius ± dentato; fol. omnia laste— subprasine viridia, infra 

 paullum pallidiora, in nervo dorsali ± dense floccoso longo 

 et sat dense pilosa ceterum sparsim v. densiuscule pilosa, 

 supra sparsim et brevius pilosa, in margine densiuscule ci- 

 liata. 



Inflorescentia läxa sat ampla 2 — 10-cephala paniculata v. 

 apice subumbellata ramis longis inferioribus distantibus su- 

 perioribus magis approximatis et pedicellis sat longis ± ar- 

 cuatis acladium 15 — 35 mm. longum sat longe superantibus 

 ± dense canofloccosis glandulis tenellis atris inferne sparsis 

 superne densiusculis — sat densis obtectis. Involvieret 11 — 12 

 mm. longa et 5 — 6 mm. lata laste — obscure canescentia va- 

 riegata. Squa?nce exteriores breves inasquilongas lineares ob- 

 tusas, intermedia? et interiores fere asquilongas sat angustas 

 lineares v. basi paullo latiores obtusas — obtusiusculas saspe 

 mucronatas, omnes vulgo apice ± dense comosas, intimas paucas 

 angustissimas subu latas, omnes glandulis tenuibus atris longi- 

 usculis brevibus immixtis dense obtectas, ceterum undique 

 sparsim — densiuscule et in margine paullo densius prassertim 

 apicem versus floccosas. Calathium luteum c:a 35 mm. latum 

 sat radians. Stylus sat virescens. 



Utmärkt af sina m. e. m. gråbrokiga holkar med luddet 

 än mera jämnt fördeladt öfver fjällens hela yta, än något 

 tätare samladt mot kanterna i synnerhet upptill, där det 

 utan gräns öfvergår i den vanligen väl utvecklade hårtofsen. 

 De mellersta och inre fjällen äro nästan af samma längd, alla 

 m. e. m. trubbiga, de inre ofta mukronerade. Vanligen äro 

 de alldeles jämnbreda och tämligen smala, men på öppna 

 lokaler få de något bredare bas och bli i sin helhet bredare. 

 I fjälltrakterna träffas ofta, i synnerhet i granskogsdälderna, 

 former med mera förlängda holkar, därigenom att holkfjällen 

 äro rätt betydligt utdragna. Holkfjällen äro då of van midten 

 hastigt sammandragna till en lång, men tydligt aftrubbad 

 spets; hårtofsen samt luddet pA fjällens öfre del bli då mindre 

 i ögonen fallande. Alldeles motsvarande former af andra 

 arter äro emellertid vanliga på nyssnämnda lokaler, hvarför 

 utan tvifvel dylika förändringar få tillskrifvas ståndortens 

 omedelbara inverkan. Bladens bredd och växtens däraf be- 

 tingade allmänna utseende variera betydligt. Alla karakteri- 



