K. JOHANSSON, ANTECKNINGAR FR. HIERACIE-EXKURSIONER. 17 



Från H. exjxillidi forme Dahlst. skiljes denna form lätt 

 genom holkarnas bredare fjäll, kortare hår och glesare ludd. 



Ångermanland. Ramsele: nipor vid Faxälfven. Måttl. 



7. H. subcordigerum n. 



Tafl. 1, fig. 4. 



Caulis mediocris v. gracilis 35 — 60 cm. altus laete vire- 

 scens, indumento raro. Folia tenuia kete prasinoviridia, subtus 

 pallide caesio-viridia, indumento raro instructa; rosularia ex- 

 teriora ± late elliptica v. ovata basi rotundata — cordata, 

 intermedia et interiora elliptica v. ovali-oblonga — oblongo- 

 lanceolata v. oblanceolata subobtusa, basi rotundata — cu- 

 neata. dentibus parvis crebris crenato-dentata v. interdum 

 dentibus longioribus subulatis magis curvatis dentata; caulinum 

 lanceolatum — lineare crebre et argute denticulatum — den- 

 tatum. 



Anthela paniculata ssepius polycephala et sat ampla, ramis 

 acladium 2 — 8 mm. longum tequantibus v. ± superantibus 

 valde patentibus et curvatis, inferioribus distantibus saepe ex 

 axillis foliorum exeuntibus, superioribus magis magisque ap- 

 proximatis. Pedicelli graciles floccis minutis ± subtomen- 

 tellis glandulis parvis et pilis sat brevibus solitariis — raris 

 obsiti. Involucra csesio-viridia c:a 5,5 mm. lata et 12 mm. 

 longa, tubo ovato, basi in pedicellum angustata. Squamce 

 angustae, exteriores et intermedia longiusculse subacuta?, su- 

 periores triangulari-lineares in apicem longum angustum acu- 

 tum sensim attenuatae, omnes glandulis minutis — parvis 

 raris — sparsis pilisque mediocribus v. brevibus apice vitreis 

 sparsis — densiusculis obtectae, floccis minutis in dorso sparsis 

 (v. raris), in marginibus densis lineam angustam + inter- 

 ruptam formantibus obsita?, apice leviter comatula?. Galathium 

 la?te lutescens 35 — 40 mm. latum radians. Stylus sordide luteus 

 vel aliquant ulum livescens. 



Habituellt är denna form ganska lik H. cordigerum Norrl., 

 men skild genom sina smalare yttre och mellersta rosettblad, 

 af hvilka endast de allra yttersta någon gång ha hjärtlik 

 bas, däremot bredare inre rosettblad, hvilka hafva sin största 



Arkiv för botanik. Bd 6. N:o IS. 2 



