38 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 6. N:0 18. 



sat longe pilosus, superne pilis brevibus sparsis — raris obsitus, 

 ubique leviter— densius stellatus. Folia crassa rigida sat ob- 

 scura saturate gramineo-viridia, subtus paullo pallidiora, 

 utrinque sat dense et breviter pilosa, marginibus usque ad 

 apicem creberrime ciliata, in nervo dorsali et in petiolo dense 

 et sat longe villosa, infima subtus interdum paullulum viola- 

 scentia, f ere omnia utrinque levissime stellata ; rosularia vulgo 

 3 — 5 sat breviter petiolata petiolo ssepius ± curvato v. tor- 

 tuoso, exteriora (ovata — ) elliptica — oblonga obtusa subinte- 

 gerrima, interiora ± lanceolata obtusiuscula dentibus brevibus 

 ± obtusis distantibus dentata v. subintegerrima ; caulinum 

 inferius petiolo brevissimo anguste alato rigido patente — pa- 

 tentissimo ± curvato cauli adfixum ± lanceolatum subacutum 

 haud profunde paucidentatum, superius sessile lineare subin- 

 tegerrimum patén tissimum — recurvatum canaliculatum. 



Anthela vulgo parva subsimplex paniculata, ramis sparsim 

 stellatis et pilosis strictis ± patentibus acladium 1 — 5 cm. 

 longum superantibus, vel magis composita et valde läxa. 

 Pedicelli et acladium glandulis minutis pilisque sat brevibus 

 rigidis horizontaliter patentibus sparsis — densis vestiti den- 

 siuscule stellati. Involucra intense atro-viridia crassiuscula 

 4,5 — 5,5 mm. lata et 9—10,5 mm. longa, tubo breviter ovato- 

 cylindrico postea conico, basi subtruncata; glandulis parvis 

 densiusculis pilisque mediocribus apice canescentibus sparsis 

 obtecta, infra medium floccis raris adspersa. Squmoe obscure 

 virides subangusta?, exteriores lineares obtusa?, intermedia? 

 subtriangulares obtusiuscula?, superiores triangulari-lanceolata? 

 subacuta? — acuta?, intima? acuta? — subulata?. Calathium sat 

 obscure luteum c:a 30 mm. latum. Stylus livescens v. sor- 

 dide lutescens fuscohispidulus. 



En småväxt, mörkgrön, vanligen 2-bladig form med tjocka, 

 smala, kort men tätt håriga blad. Egendomliga äro de ut- 

 stående stjälkbladen, af hvilka det nedre är försedt med kort 

 rännformigt, bågformigt utböjdt skaft och det öfre är oskaf- 

 tadt, m. e. m. rännformigt, ännu starkare utböjdt eller ned- 

 krökt. De små, tjocka, mörkgröna holkarna hafva mot slu- 

 tet af blomningen form af en stympad kon (utan hopsnör- 

 ning vid midten) med subtrunkat bas. Långfjällen närma 

 sig triangulär form och afsmalna jämnt till en hos de flesta 

 föga hvass spets. Holkbeklädnaden utgöres af strödda hår 





