GERTZ, ANTHOCYANBILDNING I BLAD VID SOCKERKULTUR. 33 
representerar ett mellanstadium vid bildningen af antho- 
cyan. 
I senaste tid bar, tack vare GRAFE's undersökningar, an- 
tagandet af formaldehyd som mellanprodukt vid den foto- 
syntetiska stärkelsebildningen erhållit ett betydande stöd, i 
det att GRAFE (II, IIT, IV) kunnat fullt inkastfritt visa, att 
växternas gröna delar äga förmåga att af formaldehyd syn- 
tetisera stärkelse. På samma sätt har äfven BAEYER's upp- 
fattning af formaldehyden som en vid anthocyanbildningen 
särskildt betydelsefull substans vunnit i sannolikhet genom 
LABORDE's (I, II) upptäckt, att ett pigment med anthocyans 
egenskaper (utmärkt till exempel genom blåfärgning med al- 
kalier) uppkommer, när formaldehyd och garfämne konden- 
seras under inverkan af klorvätesyra. Denna senare substans 
spelar enligt LABORDE's uppfattning här blott rollen af en 
katalysator och torde i växtcellerna ersättas genom en enzy- 
matiskt verkande. 
En sådan uppfattning af anthocyansyntesens väsen, som 
LABORDE's iakttagelser gjort sannolik, står i själfva verket 
icke i strid med de resultat, som vunnits genom ÖVERTON'S, 
Karıc’s och författarens sockerkulturförsök. Det är nämligen 
mycket möjligt, att formaldehyden i de anförda försöken af 
LABORDE primärt polymeriserats till socker, och å andra si- 
dan är det icke uteslutet, att vid anthocyanbildning i socker- 
kulturer det i cellerna uppsugna sockret i första hand hy- 
drolyseras under bildning af enklare sammansatta föreningar, 
som vid anthocyankondensationen äro de direkt verksamma. 
Hvilken af dessa förklaringsmöjligheter här får tillerkännas 
företrädet, må lämnas osagdt, då vi för närvarande icke äga 
någon närmare inblick i de intracellulärt sig afspelande par- 
tialreaktioner, ur hvilka anthocyansyntesen framgår. När- 
mast för det senare antagandet talar likväl det af ÖVERTON 
(I) och Karıc (I, 79) påvisade faktum, att växtcellerna förmå, 
ehuru med olika lätthet, att som utgångsmaterial för antho- 
cyanbildning använda olika färdigbildade kolhydrater, såsom 
monosaccharider (glykos, fruktos, invertsocker), disaccharider 
(saccharos, maltos, laktos), trisaccharider (raffinos) och po- 
lysaccharider (inulin), ja till och med den med sockerarterna 
i viss man besläktade, sexatomiga alkoholen mannit. 
Arkiv för botanik. Band 11. N:o 6. 3 
