8 ARKIV FOR BOTANIK. BAND ll. w:o 10. 
rad, och den mikroskopiska bilden visar i denna del jämnbreda 
mesofyllfält af olika bredd, beroende på nervernas varierande 
afstånd från hvarandra. Blott på gränsen mot eller i ome- 
delbara närheten af yttre stipeldelen träffas afvikelser från 
den i öfrigt genomgående regeln, att dessa parallella nervstam- 
mar äro ogrenade. De nerver, som här uppträda, förgrena 
sig emellertid under starkt spetsiga vinklar, och blott mera 
sällan utsända ifrågavarande nerviller anastomoser, så att 
slutna mesofyllfält uppkomma. 
Grundväsentligt olika är nervationen i den persisterande 
stipelns mellanbladsdel (fig. 2). Redan PAULSEN (I, 282;figg. 8, 9) 
har antydt, att har förefintliga nerver äro,i motsats till de affal- 
lande stiplernas raka och ogrenade kärlsträngar, 
greniga och bägformigt förlöpande. Därjämte gor 
sig den påfallande egendomligheten gällande, att 
skifvan icke genomdrages af en eller ett farre antal 
utdifferentierade hufvudnerver af samma valor som 
mellanbladets primär- och sekundärnerver, utan af 
ett stort antal nervstammar, som synas vara att 
PO Fapus parallellisera med mellanbladens tertiärnerver och 
silvatica. hinnstiplernas primarnerver. Några direkta beräk- 
ran ningar öfver den antagna homologien har jag emel- 
persiste 
rande stipel- lertid icke anställt. 
ROM mig Som nümndt, fórlópa dessa relativa hufvudner- 
lek. ver bagformigt och öfverensstämma sålunda med 
sidonerverna hos abnormt gestaltade bokblad (typen 
curvinervia). De sluta icke i stipelkanten, utan bója om paral- 
lellt med denna. Deras förgrening, som är synnerligen kraftig, 
följer det plagiodroma schemat, i det att grenarna nästan städse 
förlöpa vinkelrätt mot de relativa hufvudstammarna. Blott på 
gränsen till hinnstipelhälften, där nerverna äro längdlöpande 
(axiodroma), träffas, som jag redan påpekat, afvikande för- 
greningsförhållanden. 
I likhet med mellanbladet visar sig den persisterande stipel- 
skifvan under mikroskopet uppdelad i rutor, begränsade af nerv- 
stammarnas maskverk, som i typiska fall hafva en med mellan- 
bladets motsvarande rutsystem analog utbildning (fig. 3, C, D). 
SCHUSTER har gjort det försöket att talmässigt bestämma 
nervnätets täthet hos normala sol- och skuggblad af bok genom 
att i ett synfält af bestämd storlek inteckna nervstammarnas 
system och medelst kurvimeter uppmäta total-längden af de 
