GERTZ, OM PERSISTERANDE STIPLER HOS FAGUS SILVATICA L. 11 
persisterande stipler samma längd i det stora hela som i assi- 
milerande mellanblad och i det närmaste den dubbla mot de 
affallande stiplernas. 
A figurerna A—D finnas såsom öfversiktsbilder i halfsche- 
matisk form återgifna de till grund för dessa mina beräkningar 
liggande teckningarna, hvilka afritats vid stark förstoring och 
för reproduktion blifvit på fotografisk väg reducerade till det 
5 
2 1 25 x > 
angifna måttet | 1 ) SCHUSTERS figurer öfver Fagus-bladens 
. ] H is : 18,5 
nervering afse nàgot làgre fórstoring i}: 
Ofvan anförda tal äro äfven i öfrigt af intresse. Enligt 
ZALENSKI, SCHUSTER och andra forskare står nämligen den 
relativa utbildningen af nervationen i kausalt samband med 
hela bladorganets utveckling, i det att den träder i bestämd 
korrelation till dess anatomiska differentiering och rättar 
sig efter de anspråk, som ställas på nervgrenarna såsom det 
vatten- och närimgsledande systemet. I sammanställningen af 
SCHUSTERS försöksresultat äro särskildt följande hufvudpunkter 
att betona (I, 235, 236): »2. — Die räumliche Anordnung der 
feineren Nervenauszweigungen erfolgt nach dem Prinzip 
der Bildungen von Flächen kleinsten Umfanges. Die biolo- 
gische Bedeutung wird darin gesehen, dass von einer möglichst 
geringen Nervenlänge möglichst gleichmässig die Blattfläche 
durchzogen wird und so bei gegebener Nervenlänge die Leitung 
auf kürzestem Wege erfolgt .... 4. — Mit einer eingreifenden 
Veränderung der funktionellen Inanspruchnahme ändert sich 
dies Verhältnis. 5. — Bei gesteigerter Nahrungszufuhr 
werden die Leitungsbahnen vermehrt . . .» 
De hinnaktiga, affallande stiplerna, hvilkas biologiska 
uppgift består i att skydda knoppens späda mellanbladsanlag, 
men som icke hafva någon funktion i näringsberedningens 
tjänst och i nutritivt hänseende sålunda äro för växten af ringa 
eller ingen betydelse, hafva ett synnerligen starkt reduceradt 
kärlknippesystem, — mesofyllcellerna äro här som bekant me- 
kaniska och utbildade som kollenkymceller, i de yttre, egentliga 
knoppfjällen rent afstereidiska (SCHULTZ, I, 116,120; ARESCHOUG, 
I, 2 ff.). I de fall åter, där stiplerna blifvit persisterande och 
antagit den anatomiska strukturen af assimilationsorgan, har, 
i samband med de ökade anspråk, som i detta fall ställas på det 
ledande systemet, en korrelativt kraftigare och om mellanbla- 
dens erinrande utbildning af nervnätet kommit till stånd. 
