bo 
bo 
ARKIV FOR BOTANIK. BAND 11. w:o 10. 
I senaste tid har den af GOEBEL uttalade åskådningen vunnit 
nytt stöd och i väsentliga punkter bekräftelse genom BOSHART. 
Hela frågan om bladasymmetrien har här underkastats en 
ingående, kritisk granskning, och genom experimentell pröf- 
ning har BosHART sökt att verifiera de olika, förut gifna upp- 
fattningarna. En särskild betydelse synes enligt BOSHART 
tillkomma näringstillförseln, då en förändring häraf kan verka 
hämmande, resp. befordrande på storleken af bladets olika delar. 
I likhet med GoEBEL finner BOSHART asymmetrien hos dorsi- 
ventrala organ vara blott ett uttryck för deras totalsymmetri. 
Den såsom exotrofi betecknade dorsiventraliteten hos sidoskott 
kommer till stånd genom retningsverkan på vegetationspunk- 
ten af ifrågavarande skott. Enligt BosHART synes denna ret- 
ningsverkan vara att återföra till en försvagning, emedan det 
i några fall lyckades att genom riklig näring omvandla vege- 
tationspunktens dorsiventrala natur i radiär. Ett inflytande 
af ljuset kunde BosHART däremot ingenstädes påvisa, lika litet 
hos undersökta former någon inverkan af tyngdkraften. 
Frågan om bladasymmetrien tangerariflera viktiga punkter 
anisofyllien, med hvilket fenomen ett nära samband synes bestå. 
Då det emellertid icke faller inom ramen för den uppgift, som jag 
uppställt för mina undersökningar, att ingå på dessa intressanta 
förhållanden, vill jag här blott hänvisa till den utredning, som 
Fiepor (I, 152 ff.) lämnat af anisofyllien från dess kausala sida. 
Detta hvad angår den i mellanbladens oliksidighet grun- 
dade asymmetrien. Såsom jag 1 det föregående framhållit, 
finnes hos Fagus silvatica understundom äfven en utpräglad 
stipulär asymmetri,' i det att vid stipelbladens virescens höger- 
och vänsterstipel blifva olika kraftigt utvecklade. TI det stora 
hela sammanfaller likväl detta formförhållande med mellan- 
bladets oliksidighet, emedan den befordrade stipeln kon- 
stant faller på samma sida om bladskaft och medelnerv som 
den befordrade mellanbladshalfvan. Å ett vänsterblad (till 
vänster om det dorsiventrala skottets axel insereradt) visar 
1 WYDLER omnämner (I, 211) beträffande Fagus silvatica: »ungleich- 
seitige laubige Vorblatter; zuweilen.» Af hans redogörelse för ifrågavarande 
bladasymmetri framgår icke med klarhet, hvad här betecknats såsom för- 
blad. Vissa antydningar på annat ställe i det anförda arbetet utesluta 
icke den förmodan, att författaren åsyftat förhållandet hos knoppfjäll och 
sålunda berört ett fall af asymmetri, analogt med den här berörda stipulära. 
Bortsedt från de tvenne första s. k. »Knospenkeimblättchen», hvilka hafva 
en afvikande orientering och hvart och ett anses utgöra ett enkelt blad, re- 
presentera bokens knoppfjäll som bekant stipelpar, å hvilka de tillhörande 
bladskifvorna abortierat (SCHUMANN, I, 401, ff.; Busan, I, 48). 
