ALMQUIST, SKANDINAVISKA FORMER AF ROSA AFZELIANA. 3 
nas naturliga sammanhang stått för mig som en hufvud- 
uppgift, fullständigt samarbetat de glatt- och harbladiga ffna 
i en gemensam framställning. Jag anser emellertid nyttigt 
att allt fortfarande för hvar namngifven f. utsätta dess sek- 
tionsmärke vir. eller virf., dels för sektionsskillnadens värde 
som bekvämt orienteringsmedel, såsom jag ofta framhållit, 
dels därför att dess värde äfven visar sig betydande ur växt- 
geografisk och fylogenetisk synpunkt (därför säkerligen äfven 
ur biologisk), hvarom mera längre fram i denna inledning. 
Liksom glf. visa virf. en afgjordt större mångformighet än 
motsvarande glattbladiga typer; samma grader af hårighet, 
tersi- och hirti-ff., och alldeles motsvarande bredtands-ff., 
vanligen tillika starkt utpräglade hirti- (under det bland vir. 
ingen verklig bredtands-f. blifvit iakttagen, utom längst i 
norr, se längre fram), bäst utbildade hos ofvannämnda virf.- 
grupp utan motsvarande wir. (gr. Bergiance). Äfven pye- 
nocefala ff. förekomma, men liksom bredtands- och alla 
andra ytterlighetsff. afgjordt mindre än bland glf.; virf. ha 
öfverhufvud ej så starkt differentierat sig fran vir. som gif. 
fran gl. 
Allt synes mig tyda pa, att afven fran en och samma 
virens flera specifikt skilda virf. kunna ha utbildat sig, icke 
endast sammanhängande formserier af det slag, som i före- 
gående stycke antyddes. Som belysande exempel ville jag 
anföra virf. nummularia, moelnboensis och jactans, alla tre 
kortbladstyper, utvecklade ur virf. silvescens, respektive vir. 
placida, men med åtskilda utbredningsområden och ganska 
skiljaktig habitus. Men af skäl, som anförts 1. c. sid. 6, 
måste jag anse för mest praktiskt att på rodclogiens när- 
varande ståndpunkt som regel ha ett formkomplex virf. för 
hvarje specialtyp af vir. 
Ingenstädes i vårt land, troligen icke heller annorstädes, 
förhärska virf. så som i Mälarlandskapen. På de tre orter, 
där jag mer ingående i naturen kunnat studera rosafloran, 
vid Mölnbo, Stockholm och Svartsjö, ha dessa därför framför 
allt tilldragit sig min uppmärksamhet. Detta har giort, att 
jag nästan från början af mitt Rosa-studium kände mig mer 
som specialist på hithörande Rose, under det särskildt vir. 
och glf. stodo för mig som en olöst gåta. Marsson hade ju 
också gifvit mig som speciell uppgift utredandet af dessa, som 
jag hade så godt tillfälle att studera i naturen — en uppgift 
