34 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND Il. N:o II. 
och skiljes därigenom lättast från alla arter af bredtandstyp, 
särskildt de närmaste inom gruppen, den föreg. och de båda 
följ. För öfrigt är karakteristiskt: de n. alltid inblandade 
rakt utstående raka taggarna, äfven de öfrigas spenslighet 
och långa, m. el. m. krökta spetsar; bladens smalnande, ofta 
nedlöpande men ändock rundade baser och svängda sidor, 
vanligen närmast toppen inåtsvängda, bildande en smal, lång- 
dragen udd; a-bladen oftast med tvärt afskuren topp, under 
bibehållande för öfrigt af den för alla bladen gällande ovala 
Bild 12. Virf. Matssonii. 
bladformen; tänderna korta men jämförelsevis breda, spetsade 
med kort udd, vanligen en smula utåtriktad, ryggen m. el. m. 
krokböjd: kronbladen bredt triangulära, vanligen af hög färg. 
Som i inledningen nämndes, har den särdeles ringa ut- 
bredning men är i stället inom detta område så mycket ym- 
nigare, särskildt åt sö.: Rosl. Gräsö (A. BERLIN), Häfverö 
(AGNES LAGERSTEDT), Runmarö (CHR. AURIVILLIUS), i s. pa 
Ornö och Värmdö allmän ner till Dalarö (A. BERLIN); Stock- 
holmstrakten ytterst allmän (S. AT m. fl.) ner till Huddinge 
(A. BERLIN); n. Mal. Värdsätra (MATSSON), Knifsta (Erik 
