56 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND ll. N:o 1l. 
roslagica och andra kortblads- och bredtands-typer än collinalis, 
närmar den sig genom serier af ff. sa till dennas var. pecti- 
natula, att siker grins knappt kan dragas; jag har dock 
alltid, dar större tillgång pa material fran någon ort stått 
mig till buds (ss. fran Mölnbo, Svartsjö, Marstrand), kunnat 
konstatera skillnad mellan bredt rundbasig bladform och 
m. el. m. smalbasig samt därför efter denna karaktär be- 
stämt gränsen mellan crassifolia och pectinatula.' 
Bild 26. Virf. breviuscula. 
Ymnigast liksom äfven i sina bast utpräglade ff. före- 
kommer *crassifolia i de östliga, sydligare landskapen: Sdml., 
Og., Smal.; i jämförelse med *collinalis gar den ej sa långt i 
norr (till n. Rosl.) men längre i söder (anda till nö. Sk.) och 
kompletterar dess utbredningsomrade, sa att badas tillsam- 
mans nara motsvara vir. *limitatas: Rosl. Gräsö och Öregrund 
till Värmdö i s., åtföljande collinalis (A. BERLIN), i yttre 
skärgården pa Stockholmen n. Fejan (F. R. AULIN); Stock- 
1 Att i systematiskt hänseende denna skillnad mellan kortblads-typer 
och deras motsvarande, som jag antar, urtyper ingalunda ar af större be- 
tydelse, särskildt bland de grönbladiga, är ofvan flerestädes framhället 
(jfr särskildt under *limitata det om v. limitatiformis sagda). Ett ytterligare 
bevis härpå ge två samstaende, efter allt att döma syskonbuskar, i Lundby- 
hage, Värdinge, den ena efter den ofvan gifna skiljekaraktären en collinalis 
pectinatula, den andra en crassifolia breviuscula, för öfrigt så lika hvarandra 
som möjligt. Det är att märka, att på denna lokal collinalis-crassifolia-ff. 
mycket sparsamt förekomma och utom en mycket lika (pre-) pectinatula 
inga i närmare grannskap. 
