ALMQUIST, SKANDINAVISKA FORMER AF ROSA AFZELIANA. 93 
den normala. — Omisskänligt är, att inom denna art mer 
än hos de flesta virf. stark form-differentiation ägt rum, som 
ledt till utbildning af ganska distinkta lokala raser och ele- 
mentararter (delvis påminnande om collinalis-crassifolia-ff. 
och med försiktighet att skilja: blad utan glans, öppen såg- 
ning, raka tandtoppar). Skillnaderna mellan dessa betingas, 
utom af redan nämnda variationer, af öfvergång från den 
för Scheutziana typiska rundade lati-fn till angusti-f. med ten- 
dens åt aflång bladform, bredast på midten och i midtpartiet 
föga smalnande mot bas och topp, vidare af toppdelens för- 
kortning och som följd däraf ofta tvärare afsättning från 
midtpartiet och rakare, t. o. m. ngt konkava kantlinjer (så- 
dana ff., särskildt de bredtändta, bli svårskilda från placidi- 
nula-ff.; bästa skiljemärkena ge äfven här den öppna såg- 
ningen och de rakare, mindre grofva tandtopparna). De upp- 
ställda, mig bekanta ffna synas så kunna karakteriseras: 
1. Var. inacutata Mrs. in sched.: östlig kustras, f. pri- 
maria från Oskarshamn (O. KÖHLER), roslags-ffna äfven hit- 
hörande, Sd ml. Vardinge, Sjunda (ERIK ALMQUIST); m. el. m. 
rundbladig tersi-, oftast pre-f. (f. primaria dock grund-f.); 
smal- och uddtändt, bitand smal och spetsig, ej sällan ngt 
bakåtspärrad (som hos virf. nummularia, dit f. primaria af 
MATSSON föres). 
2. Var. holmiensis: endast några få buskar funna, Stock- 
holm, Långholmen (J. LAGERKRANZ); ob- eller pre-f., grofságad, 
särskildt nederbladens tänder mycket breda, knappt spetsade; 
tgr kraftiga, kloböjda; nypon klotrunda; i öfrigt som föreg. 
3. Var. lentescens Mts. in sched., »Stud. &» sid. 42 
(utan beskrifning): f. primaria sub-f., endast funnen i ett 
litet bestånd af ett par buskar invid Svartsjö hästhage (G. 
BLADINI), med hvilken jag förenar öfriga Mälar-ff., n. alla 
pre-f. (v. Blyttii i »Stud. &» s. 31); blad smala, långa och 
långtoppiga (se bild 51), äfven tänderna långdragna, ej ens 
nederbladens egentligen breda; hos f. primaria och andra 
särdeles kraftiga ff. är på nederbladständerna bitanden ofta 
klufven. 
4. Var. Torssandri A. & M., »Stud. &» sid. 9 (utan 
beskrifning): utom Vardinge-fn (se ofvan) kunna hit föras en 
del Motala-ff. (WINSLOW); alltid sub-f., blad med bred, t. o. m. 
tvär bas och lång topp (som skärpning eller hög rundning 
märkbar äfven på de nedre bladen, se bild 50), grof sågning 
