ALMQUIST, SKANDINAVISKA FORMER AF ROSA AFZELIANA. 111 
vid Kristianiafjorden (A. Brvrr m. fl.), Grimstad (M. BLYTT), 
Söndmör, Förde (J. LANDMARK). 
Alla modifikationer funna utom ob-fn, sub- och pra- synas 
föga mindre vanliga an grund-fn. For öfrigt synas endast 
mindre märkliga variationer förekomma; de mest anmärk- 
ningsvärda jag sett äro de i Hort. Berg., för hvilka i »Stud. 
&» s. 33—39 och 70 utförligt redogjorts, samtliga fallande 
under den variationskategori, jag kallat bredtands-ff., här som 
ofta åtföljd af särdeles kraftig utbildning af taggarna. I af- 
seende på bladform kunna här två typer urskiljas: 1) den 
för *silvescens normala, med rätt jämnt rundade sidor; 2) 
m. el. m. rombisk form, med tvär öfvergång till toppdelen 
från den äfvenledes tämligen raksidiga basdelen; den förra 
hos endast 2 n:r, »silvescens 9», n. 3, knappt afvikande fran 
den typiska östgöta-fn annat än genom större bredtändthet 
hos en del skott, samt den unika ytterlighets-fn tangens,! n. 4; 
den senare bladformen m. el. m. förhärskande hos alla de 
öfriga, trots rätt stora växlingar visande en omisskännligt en- 
hetlig typ, v. incrassata AT (hit äfven »pre-» och »persilves- 
cens» |. c.; y är hybriden med virf. bergiana), vissa n:r (sär- 
skildt 29 och 30; dock ej alla skott) påfallande lika den i 
H. B. förekommande *tenuata genom mer utåtriktade tänder 
och gråaktigt ljus bladfärg.? Något högre systematiskt värde 
än lokal ras (fullt stämmande ff. annorstädes ej funna) kan 
jag emellertid ej tillerkänna incrassata; det nära samman- 
hanget med silvescens-fn n:r 3 är alldeles uppenbart, och m. 
el. m. lika bladform kan iakttagas hos säkra silvescens-ff. 
från olika trakter. Bland de af Marssow urskilda vv. har 
tenerescens Neum. fl. s. 364 (enl. orig.-ex. i Upps. Bot. Mus., 
Gttl. VALL) bladform som incrassata n. 36 (Stud. &», bild 49; 
är också som denna per-f.); elongata Neum. fl. ater alldeles 
samma bladform som »silvescens 9» (1. c. bild 54), for öfrigt 
en pre-f. af ytterligt elegant dubbelsagning samt sa ringa 
harighet, att den mycket val kunde räknas som hirtelli-f. Var. 
aciculata är, enl. ex. af P. A. IssÉN fran Ö. Eneby, en udd- 
tands-f. af den normala silvescens (ung. motsvarande följandes 
v. di-Blyttia). 
! Den 1. e omnämnda tangens-busken vid Djursholm ar en analog 
collinalis-f. 
? Således hvad jag kallar härmningsf.; man vore frestad att antaga 
hybriditet, men ingen gräns visar sig mot öfriga n:r af incrassata, under 
det gränsen mot tenwata är fullt skarp. 
x 
