114 ARKIV FOR BOTANIK. BAND ll. N:o ll. 
(som hos *Dahlii, se bild 55). Att alla dessa tillsammans 
bilda en naturlig systematisk enhet, synes mig alldeles klart; 
en lokal kollektivras af samma art som incrassata-formationen 
(med inraknande av dess kortblads-fn tenuidens) i Hort. Berg., 
fast af ojämförligt större utbredning och äfven ojämförligt 
starkare utdifferentierad i från den ursprungliga typen myc- 
ket afvikande ff. 
28. R. Afz. *jactans Mrs. »Stud. &» pag. 85 (sine descrip- 
tione); hic sensu quam auctoris latiore sumta. 
Exs. WINSLOW n. 25 (f. primaria, spec. orig.), 6 (p. max. 
p.; var. vir. transitrix, spec. orig.). 
Hort. Berg. virf. n. 26 (var. tenuidens, spec. orig.), 50 
(var. nummularia). 
Bild 60 (f. primaria, Gbg Styrsö: WINSLOW), 47 (nedre 
r., v. di-Blyttia, orig. ex.; N. Sogn: A. BLYTT), 48 (b-blad i - 
öfre hörnet till h., v. transitrix, hirtelli-f., Gbg Krokholmen vid 
Brännö: H. LÜBECK), 59 (v. hallebergemis, orig.-ex., Lilleskog : 
G. BLADINI), 61 (v. nummularia, Svartsjöl. Ska-Edeby: G. 
BLADINI), 62 (v. moelnboénsis, Sdml. Vardinge: S. AT), 63 
(v. Holmii, Mpd Alnö: C. A. NORDLANDBR); »Stud. &» bild 
59— 62. 
A precedentibus ambabus differt foliolis + firmis basi 
late rotundata dentibus latioribus; preterea valde varians, 
vid. varr. 
Hithórande ff. ha analoga motsvarigheter, med hvilka de 
kunna förväxlas, egentligen 1 crasszfolia-ffna (i »Stud. &» un- 
derordnades de därför denna art), från hvilka de med säker- 
het skiljas genom skarpare sågning med raka tandkanter 
(således det for hela gr. Acridentes utmärkande) samt krafti- 
gare utbildad toppdel (bladformen går därför ej åt omv. ägg- 
rund, utom hos nederbladen); från *Blyttii och *Winslowiana 
skiljer placida-typens afgjordt mindre öppna sågning (topp- 
tänderna öfvervägande parallelt riktade, utåtriktade tänder 
endast undantagsvis förekommande), från norvegica det karak- 
teristiska mittpartiet hos bladen, öfvervägande rektangulärt 
med tvär öfvergång i bladtoppen, samt de äfven karakteris- 
tiska utåtriktade uddarna af bitänder, som man alltid kan 
finna i nederbladens topp. Som redan framhållits bilda de 
ej någon verkligt naturlig systematisk enhet utan en artifi- 
