140 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND ll. w:o 1l. 
*orbicans; mellan-ff. ej sedda. Till den mot orbicans svarande hör 
otvifvelaktigt original-fn af ovatidens (bild 60 1. c., öfre raden), för 
den mot Traaenii svarande torde nytt namns införande bli nödvändigt, 
och anses orbicans och Traaenit som skilda subsp., så måste pa 
samma sätt de båda ovatidens-ffna skiljas. Material till frågans be- 
svarande föreligger ännu ej, men jag har svårt att tro pa två subsp. 
i st. f. ovatidens, sa enhetlig som denna i hufvudsak förefaller. Rim- 
ligare synes mig att betrakta orbicans, liksom den mycket liknande 
detruncata, som en inom ett litet omrade utbildad, ovanligt starkt ut- 
differentierad lokal ras af *Traaen. Otvifvelaktigt star hela Traaenii- 
orbicans-ovatidens-omradet i mycket nära förhållande till ostrogothica- 
Almquistii—ovatidens uppställdes af MarssoN som var. af *Almquistii, 
orbicans ville han ej ens som var. skilja fran denna — sa att likheter 
i formbildningsförhällanden väl vore antagliga. 
Sid. 73—80: *Lindstroemii gar i Norge ända upp till Helgeland 
(0. Danr); likaså *aclitodon, alldeles lik den halländska fn, v. hiber- 
nicina Mrs. (bild 76 1. c.). 
För utredandet af dessa båda arters intrasslade formomrade 
erbjuder 6. Sk. utmärkta studielokaler, framför allt den af B. F. CósrER 
uppdagade rika Rosalokalen Espet vid Ahus, och bröderna LöNNKVIST 
ha därifrån hemfört ett enastående godt material, som i väsentlig man 
gifvit klarhet öfver hithörande ff. och i allo bekräftar de meningar 
om Lindstroemii-finas inbördes förhållande som 1. c. aro framställda. 
Mindre allmän är en f. med normala tanduddar, ett tydligt förbindelse- 
led mellan Östersjö-fn productula och den västliga hufvud-fn; mycket 
ymniga diremot de langt uddtandade, dels en angusti-f., fullt identisk 
med den nordligare förekommande clarifolia, dels en fran denna ej 
vidare val isolerad lati-f., identisk med såväl den östgötska ringens 
som den skånska laciniosa-fn. Till dessa uddtands-ff. är Coesteri kort- 
blads-f., liksom uddtands- och B-f. till här äfven förekommande aclitodon, 
som i sin tur är kortblads-f. till nyss nämnda productula, med lång- 
spetsad bladtopp (således A-f.) alldeles som original-fn från Ög. 
Sid. 83: Liksom *levigata är nu äfven *letecolorans funnen i 
Helgeland (Vega, Grimsö i mängd: O. Dann); vidare Boh. Koón 
(A. LINDSTRÖM), i flera ganska olika ff., liksom Helgelands-fn tydligen 
kortblads-f. till i samma trakt tórekommande /evigata-ff. Däremot 
höra ej de 1. c. angifna Roslagslokalerna hit (Angarns-fn är *aclitodon, 
de båda super-ffna fran Vätö och Järfälla *decurtata); östligast är 
den funnen i Sundbybergstrakten (A. Berum, F. &. E. LÖNNKVIST). 
Sid. 85: Var. pineliensis synes bäst kunna skiljas fran *conferta 
ss. dess kortblads-f. (visserligen ej särdeles starkt utdifferentierad, 
ungefär som wncigerina fran *labrosa); uddtandskaraktüren är föga 
beständig, ss. visar sig hos Sandviks-fn, tafl. 6, 1, hvilken vid jäm- 
förelse med bredvidställda 2 ganska tydligt visar sig som kortblads-f. 
(liksom pimeliensis orig.-ex. bild 81 vid jämförelse med conferta orig.- 
ex. bild 80). Diagnosen blir sålunda: 
Var. pineliensis: f. brachyphylla *conferte, differens basi foliolo- 
rum + late rotundata, dentibus plerumque elongate acuminatis (vid. 
Luc süpsBlodab.8, I): 
